R O M Â N I A

CURTEA DE APEL C________

SECTIA PENALĂ ȘI PENTRU CAUZE PENALE CU MINORI ȘI DE FAMILIE

DECIZIA PENALĂ NR. 721/P/2021

Ședința publică de la 20 septembrie 2021

Instanța constituită din:

PREȘEDINTE A______ I____

Judecător V_____-M_____ U________

Grefier L____ B_____

Ministerul Public prin procuror N____ Z____ din cadrul Direcției Naționale Anticorupție – G________ G_________ G________

S-au luat în examinare apelurile penale formulate împotriva sentinței penale nr.225 din data de 17.12.2019 pronunțată în dosarul penal nr. ____________ al Tribunalului Tulcea, județul Tulcea de:

-PARCHETUL DE PE LÂNGĂ Î.C.C.J. - DIRECȚIA NAȚIONALĂ ANTICORUPȚIE – G________ G_________ G________, cu privire la inculpații B_______ B________-M______ și V________ M_____-R___;

- inculpata B_______ B________-M______, fiica lui S____ și V_______-A________, născută la data de 07.09.1955, în loc. Tulcea, jud. Tulcea, domiciliată în mun. Tulcea, ___________________, Belvedere, ____________, __________________, CNP _____.0736.4230, fără antecedente penale, cercetată în stare de libertate, pentru săvârșirea infracțiunilor prev. de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 5 C.pen., de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 5 C.pen. , de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen, toate cu aplic. art. 38 alin. 1 C.pen.

- inculpatul B____ B_____, fiul lui A________ și A__________, născut la 22.07.1987 în Sector 2 București, domiciliat în mun. Tulcea, _____________________, ________________________________, CNP _____________, legitimat cu C.I. ________ nr. ______ eliberat la data de 20.01.2016, fără antecedente penale, cercetat în stare de libertate, pentru săvârșirea infracțiunilor prev. de art. 322 C.pen. rap. la art. 321 C.pen. în forma atestării unor fapte sau împrejurări necorespunzătoare adevărului cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen., de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen., ambele cu aplic. art. 38 alin. 1 C.pen.

- inculpatul V________ M_____-R___, fiul lui N______ și M________, născut la data de 06.10.1949 în mun. Cluj-N_____, jud. Cluj, domiciliat în mun. Tulcea, ____________________, jud. Tulcea, CNP _____.0636.4230, posesor a C.I. ________ nr. ______ eliberat la data de 21.05.2004, fără antecedente penale, cercetat în stare de libertate, pentru săvârșirea infracțiunii prev. de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 C.pen.

Dezbaterile au avut loc în ședința publică din data de 27.05.2021 și au fost consemnate în încheierea de ședință de la acea dată, care face parte integrantă din prezenta, când instanța, având nevoie de timp pentru a delibera a stabilit pronunțarea la data de 23.07.2021 și 20.09.2021.

CURTEA

Asupra apelurilor penale de față:

Prin Sentința Penală nr. 225 din data de 17.12.2019, Tribunalul Tulcea a hotărât următoarele:

„1. În temeiul art. 13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1969 cu aplicarea art. 74 lit. a, art. 76 lit.c Cod penal de la 1969 și art. 5 din Codul Penal

Condamnă pe inculpata B_______ B________-M______, fiica lui S____ și V_______-A________, născută la data de 07.09.1955, în loc. Tulcea, jud. Tulcea, domiciliată în mun. Tulcea, ___________________, Belvedere, ____________, __________________, CNP _____.0736.4230, fără antecedente penale, cercetată în stare de libertate, la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalații canalizare subsol în anul 2012).

În temeiul art.396 al.5 si art.16 al.1 lit.c din Codul de proc. Penală,

Achită pe inculpata B_______ B______ B________ pentru savârșirea infracțiunii prev. de art.13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1969 cu aplicarea art. 5 din Codul Penal (achiziția unui cazan de apă caldă în anul 2013).

În temeiul art. 13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal cu aplicarea art. 35 alin. 1 Cod Penal

Condamnă pe inculpata B_______ B______ B________ la o pedeapsă de 2 ani și 8 luni închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleasa în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice și dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalație termică în cursul anului 2015).

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal

Interzice inculpatei B_______ B______ B________ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

În temeiul art. 38 și art. 39 al.1 lit.b Cod Penal cu referire la art. 10 din legea nr. 187/2012 pentru punerea în aplicare a noului Cod Penal.

Aplică inculpatei pedeapsa cea mai grea de 2 ani și 8 luni închisoare pe care o sporește cu 4 luni închisoare (reprezentând o treime din pedeapsa de 1 an) urmând să execute o pedeapsă rezultantă de 3 ani închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleasa în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice , dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară.

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal

Interzice inculpatei B_______ B______ B________ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

În conformitate cu art.91 si art. 92 din Codul penal.

Dispune suspendarea executării pedepsei de 3 ani închisoare, sub supraveghere pe o durată de 3 ani, care constituie termen de încercare.

În conf. cu art.93 al.1 Cod penal.

Obligă inculpata ca pe durata termenului de încercare să se supună următoarelor măsuri de supraveghere:

- să se prezinte la datele fixate, la Serviciul de probațiune de pe lângă Tribunalul Tulcea;

- să primească vizitele consilierului de probațiune desemnat cu supravegherea sa.

- să anunțe în prealabil, orice schimbare de locuință și orice deplasare care depășește 5 zile,

- să comunice schimbarea locului de muncă;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele lui de existență.

În conf. cu art.93 al.2 din Codul penal ,

Obligă inculpata ca pe durata termenului de încercare să nu părăsească teritoriul României fără acordul instanței.

În conf. cu art.93 al.3 din Codul penal ,

Dispune ca pe parcursul termenului de supraveghere, când starea de sănătate i-o va permite, inculpata să presteze o muncă neremunerată în folosul comunității pe o perioadă de 60 de zile la Consiliul Local Tulcea sau la Primăria mun. Tulcea.

În temeiul art.404 alin.3 C.pr.p.cu referire la art.96 Cod penal,

Atrage atenția inculpatei asupra consecințelor revocării suspendării sub supraveghere a executării pedepsei, prev. de art.96 Cod penal .

2. În temeiul art. 26 Cod Penal de la 1969 - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1968 și cu aplicarea art. 74 lit. a, art. 76 Cod penal de la 1968 și art. 5 din Codul Penal

Condamnă pe inculpatul V________ M_____-R___, fiul lui N______ și M________, născut la data de 06.10.1949 în mun. Cluj-N_____, jud. Cluj, domiciliat în mun. Tulcea, ____________________, jud. Tulcea, CNP _____.0636.4230, posesor a C.I. ________ nr. ______ eliberat la data de 21.05.2004, fără antecedente penale, la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de complicitate la abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalații canalizare subsol în anul 2012).

Interzice inculpatului V________ A_____ A___ exercițiul drepturilor prevăzute de art. 64, lit. a teza a II-a, b și c , Cod Penal de la 1969 pe durata prevăzută de art. 71 Cod Penal de la 1969, ca pedeapsă accesorie.

În temeiul art. 81 și art. 71 alin. 5 Cod Penal de la 1969;

Dispune suspendarea condiționată a executării pedepselor aplicate inculpatului V________ A_____ A___, pe o durată de 3 ani, ce constituie termen de încercare.

Atrage atenția inculpatului V________ A_____ A___, asupra consecințelor revocării suspendării condiționate a executării pedepselor.

3. În temeiul art. 322 din Codul penal rap. la art. 321 Cod Penal și cu aplicarea art. 35 alin. 1 Cod Penal

Condamnă pe inculpatul B____ B_____, fiul lui A________ și A__________, născut la 22.07.1987 în Sector 2 București, domiciliat în mun. Tulcea, _____________________, _____________, _________________, CNP _____________, legitimat cu C.I. ________ nr. ______ eliberat la data de 20.01.2016, fără antecedente penale, la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de fals în înscrisuri sub semnătură privată (2 acte materiale comise la 24.09.2015 și 28.10.2015).

În temeiul art. 48 alin. 1 Cod Penal - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal și cu aplicarea art. 35 alin. 1 Codul Penal

Condamnă pe inculpatul B____ B_____ la o pedeapsă de 2 ani și 8 luni închisoare și interzicerea dreptului de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice și dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară, pentru săvârșirea infracțiunii de complicitate la abuz în serviciu (pentru achiziția unei lucrări RK instalație termică în cursul anului 2015).

În temeiul art. 38 și art. 39 al.1 lit.b Cod Penal .

Aplică inculpatului pedeapsa cea mai grea de 2 ani și 8 luni închisoare pe care o sporește cu 4 luni închisoare (reprezentând o treime din pedeapsa de 1 an închisoare) urmând să execute o pedeapsă rezultantă de 3 ani închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleas în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice , dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară.

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal

Interzice inculpatului B____ B_____ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

În conformitate cu art.91 si art. 92 din Codul penal.

Dispune suspendarea executării pedepsei de 3 ani închisoare, sub supraveghere pe o durată de 3 ani, care constituie termen de încercare.

În conf. cu art.93 al.1 Cod penal.

Obligă inculpatul ca pe durata termenului de încercare să se supună următoarelor măsuri de supraveghere:

- să se prezinte la datele fixate, la Serviciul de probațiune de pe lângă Tribunalul Tulcea;

- să primească vizitele consilierului de probațiune desemnat cu supravegherea sa.

- să anunțe în prealabil, orice schimbare de locuință și orice deplasare care depășește 5 zile,

- să comunice schimbarea locului de muncă;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele lui de existență.

În conf. cu art.93 al.2 din Codul penal ,

Obligă inculpatul ca pe durata termenului de încercare să nu părăsescă teritoriul României fără acordul instanței.

În conf. cu art.93 al.3 din Codul penal ,

Dispune ca pe parcursul termenului de supraveghere, când starea de sănătate i-o va permite, inculpatul să presteze o muncă neremunerată în folosul comunității pe o perioadă de 60 de zile la Consiliul Local Tulcea sau la Primăria mun. Tulcea.

În temeiul art.404 alin.3 C.pr.p.cu referire la art.96 Cod penal,

Atrage atenția inculpatului asupra consecințelor revocării suspendării sub supraveghere a executării pedepsei, prev. de art.96 Cod penal .

În conf. cu art.25 al.3 din Codul de pr.penală.

Desființează înscrisurile întocmite în fals respectiv:

-factura LB ______/24.09.2015 în valoare de 30.011,62 lei și devizul aferent nr. ______

-factura L nr. ______/28.10.2015 în valoare de 80.018,55 lei și devizul aferent nr. ______

Admite in parte pretențiile formulate de D.S.P.J. Tulcea.

Obligă, în solidar, pe inculpații B_______ B________ B______ și V________ A_____ A___ la plata sumei de 43.738,28 lei cu titlu de despăgubiri civile (pentru lucrarea din anul 2012,reparatia canalizarii).

Obligă, în solidar, pe inculpații B_______ B________ B______ și B____ B_____ la plata sumei de 61.952,93 lei către D.S.P.J. Tulcea cu titlu de despăgubiri civile (pentru lucrarea din anul 2015, respectiv, reparatia instalatiei termice).

Respinge ca neintemeiate pretențiile formulate de D.S.P.J. Tulcea,referitoare la plata sumei de 25.693 lei cu titlu de despăgubiri civile (pentru lucrarea din anul 2013,cazanul de apa)

Menține măsura asiguratorie a sechestrului asupra bunurilor imobile apartinand inculpatei B_______ B________ B______ instituita prin Ordonanța nr. 71/P/2016 din data de 23.09.2016 a D.N.A.Constanta,așa cum a fost modificată prin încheierea judecătorului de drepturi și libertăți ,până la concurența sumei de 115.690,41 lei.

În temeiul art. 274 Cod pr.pen.;

Obligă pe fiecare dintre inculpați la plata sumei de 6.000 lei cu titlu de cheltuieli judiciare către stat.

În temeiul art. 275 Cod pr.pen.;

Obligă în solidar inculpații la plata sumei de 4.000 lei cu titlu de cheltuieli de judecată, către D.S.P.J. Tulcea.

Cu apel în 10 zile de la comunicare.

Pronunțată în ședință publică, azi, 17.12.2019.”

Pentru a se pronunța în sensul celor de mai sus, prima instanță a reținut în esență următoarele:

„Prin rechizitoriul nr. 71/P/2016 din 11 august 2017 întocmit de Direcția Națională Anticorupție – G________ G_________ G________ s-a dispus trimiterea în judecată, în stare de libertate, a inculpaților:

1). B_______ B________-M______, pentru săvârșirea infracțiunilor de:

- abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 5 C.pen. [în legătură cu achiziția în cursul anului 2012 a unei lucrări RK instalație canalizare subsol de la _____________ - conform contract nr.3535 din 02.05.2012]

- abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 5 C.pen. [în legătură cu achiziția în cursul anului 2013 a unui cazan de apă caldă pentru centrala termică de la _____________]

- abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen. [2 acte materiale, în legătură cu achiziția în cursul anului 2015 a unei lucrări de RK instalație termică de la ___________________, respectiv în legătură cu plățile facturilor:

ELB ______ din 24.09.2015 în valoare de 30.011,62 RON aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare și
ELB nr. ______ din 28.10.2015 în valoare de 80.018,55 RON și aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare emisă de ___________________
relativ la achiziția lucrării Reparație instalație/rețea termică – contract nr. 7226 din 17.08.2015]

toate cu aplic. art. 38 alin. 1 C.pen.

2). V________ M_____-R___, administrator al _____________, fost consilier județean în cadrul Consiliului Județean Tulcea, pentru săvârșirea infracțiunii de:

- complicitate la abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. (în legătură cu emiterea facturii TL BAL 0103 din 14.05.2012 în valoare de 47,706.74 RON aferentă situației de lucrări “deviz ofertă DSP 208” cu aceeași valoare întocmită de _____________ relativ la achiziția lucrării RK instalație canalizare subsol de la _____________ - conform contract nr.3535 din 02.05.2012)

3). B____ B_____ administrator al ___________________, cunoscut cu antecedente penale, cercetat în stare de libertate, pentru săvârșirea infracțiunilor de:

- fals în înscrisuri sub semnătură privată prev. de art. 322 C.pen. rap. la art. 321 C.pen. în forma atestării unor fapte sau împrejurări necorespunzătoare adevărului cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen. (2 acte materiale, în legătură cu emiterea facturilor ELB ______ din 24.09.2015 în valoare de 30.011,62 RON aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare întocmită de ___________________ și ELB nr. ______ din 28.10.2015 în valoare de 80.018,55 RON și aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare întocmită de ___________________, ambele relativ la achiziția lucrării Reparație instalație/rețea termică – contract nr. 7226 din 17.08.2015)

- complicitate la abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen. (2 acte materiale, în legătură cu emiterea facturilor ELB ______ din 24.09.2015 în valoare de 30.011,62 RON aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare și ELB nr. ______ din 28.10.2015 în valoare de 80.018,55 RON și aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare emisă de ___________________, ambele relativ la achiziția lucrării Reparație instalație/rețea termică – contract nr. 7226 din 17.08.2015),

ambele cu aplic. art. 38 alin. 1 C.pen.

1. S-a reținut prin actul de sesizare că în cursul anului 2012, inculpata B_______ B________ B______, în calitate de director executiv al Direcției Sănătate Publică a Județului Tulcea, cu ajutorul inculpatului V________ M_____-R___, administrator al _____________ Tulcea, și-a îndeplinit în mod defectuos, cu rea-credință, atribuțiile de serviciu, cu încălcarea dispozițiilor legale, prin atribuirea și plata ilegală de către DSPJ Tulcea a lucrării “reparație instalație canalizare subsol” executată de _____________ (contract nr.3535 din 02.05.2012), în condițiile în care:

- lucrarea a fost atribuită prin fraudarea (trucarea) achiziției, utilizându-se contraoferte fictive, în vederea respectării aparente a principiilor nediscriminării, tratamentului egal și eficienței utilizării fondurilor;

- lucrarea a fost pusă în operă numai în parte, deși a fost plătită integral;

- lucrarea nu a fost supravegheată de un diriginte de șantier sau de un operator economic specializat, pe tot parcursul desfășurării lucrării, obligație care _______________________________ DSPJ Tulcea.

Acțiunea inculpatei B_______ B________-M______ este contrară dispozițiilor O.U.G. 34/2006 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor integrității, transparenței, liberei concurențe, nediscriminării și eficienței utilizării fondurilor publice, Legii nr. 500/2002 privind finanțele publice relativ la interdicția de a efectua plăți pentru lucrări nepuse în operă, O.G. 119/1999 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor bunei gestiuni financiare, respectiv legalitatea, regularitatea și economicitatea cheltuielilor publice, a Legii nr. 10/1995 privind calitatea în construcții, relativ la interdicția de a efectua plăți frauduloase, pentru lucrări nepuse în operă și nesupravegheate de către un diriginte de șantier sau de către un operator economic specializat, plățile astfel efectuate constituind prejudiciu în dauna Direcției de Sănătate Publică Județeană Tulcea.

Cauzarea prejudiciului a fost posibilă cu ajutorul inculpatului V________ M_____-R___ care, la data de 14.05.2012, în calitate de administrator al _____________, a emis către Direcția Sănătate Publică Județeană Tulcea factura TL BAL 0103 din 14.05.2012 în valoare de 47,706.74 RON aferentă situației de lucrări “deviz ofertă DSP 208” cu aceeași valoare, relativ la achiziția lucrării Reparație instalație sanitară – conform contract nr. 3535/02.05.2012, factură în cuprinsul căreia inculpatul V________ M_____-R___ a atestat fapte sau împrejurări nereale, respectiv că ar fi pus în operă lucrări în valoare totală de 47,706.74 RON, (conform prețurilor unitare ce rezultau din situația de plată aferentă), în realitate valoarea lucrărilor realizate fiind de numai 3,696.46 RON (conform expertizei efectuată de expert P_______ F______, în cursul urmăririi penale).

Prejudiciul creat bugetului DSPJ Tulcea este în sumă de 47,706.74 RON care se poate reține în sarcina inculpatei B_______ B________-M______, din care suma de 43.738,28 RON reprezintă prejudiciul rezultat din diferența dintre lucrările achitate și cele realizate efectiv (cele realizate fiind în procent de numai 9 % din totalul devizului), prejudiciu care se poate reține în sarcina inculpatului V________ M_____-R___, fiind prejudiciul pe care l-a urmărit și prevăzut și care constituie totodată un folos necuvenit pentru _____________.

2. În cursul anului 2013, inculpata B_______ B________-M______, în calitate de director executiv al Direcției de Sănătate Publică a Județului Tulcea, și-a îndeplinit în mod defectuos, cu rea credință, atribuțiile de serviciu, cu încălcarea dispozițiilor legale, prin atribuirea și plata ilegală de către DSPJ Tulcea a achiziției unui cazan de apă caldă pentru centrala termică de la _____________ (contract 9090/09.10.2013), în condițiile în care:

- nu a existat o testare de piață prealabilă reală,

- produsul a fost achiziționat la un preț vădit supraevaluat față de prețul real al pieței, plătindu-se suma de 39.829 RON - TVA inclus, conform facturii nr. BAL 0139 din 10.10.2013, față de 11.400 RON – TVA inclus, prețul real al pieței.

Acțiunea inculpatei B_______ B________-M______ este contrară dispozițiilor OUG 34/2006 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor integrității, transparenței, liberei concurențe, nediscriminării și eficienței utilizării fondurilor și OG 119/1999 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor bunei gestiuni financiare, respectiv legalitatea, regularitatea și economicitatea cheltuielilor publice, plățile astfel făcute constituind prejudiciu în dauna Direcției de Sănătate Publică Județeană Tulcea.

Prejudiciul produs bugetului DSPJ Tulcea este în sumă de 39.829 RON care se poate reține în sarcina inculpatei B_______ B________-M______, din care suma de 28.429 RON reprezintă prejudiciul rezultat din diferența dintre suma plătită de către Direcția Județeană de Sănătate Publică Tulcea și valoarea de piață reală a bunului (supraevaluat la 350 % ), ceea ce reprezintă un folos necuvenit pentru vânzătorul _____________.

3. În cursul anului 2015, în două rânduri, în baza aceleiași rezoluții infracționale, inculpata B_______ B________-M______, în calitate de director executiv al Direcției Sănătate Publică a Județului Tulcea, cu ajutorul inculpatului B____ B_____, și-a îndeplinit în mod defectuos, cu rea credință, atribuțiile de serviciu, cu încălcarea dispozițiilor legale, prin atribuirea și plata ilegală de către DSPJ Tulcea a lucrării “RK instalație termică” executată de ___________________ (contract nr. 7226 din 17.08.2015), în condițiile în care:

- lucrarea a fost atribuită prin fraudarea (trucarea) achiziției, utilizându-se contraoferte fictive, în vederea respectării aparente a principiilor nediscriminării, tratamentului egal și eficienței utilizării fondurilor

- lucrarea a fost pusă în operă numai în parte, deși a fost plătită integral

- lucrarea nu a fost supravegheată de un diriginte de șantier sau de un operator economic specializat, pe tot parcursul desfășurării lucrării, obligație care _______________________________

Acțiunea inculpatei B_______ B________-M______ este contrară dispozițiilor O.U.G. 34/2006 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor integrității, transparenței, liberei concurențe, nediscriminării și eficienței utilizării fondurilor, Legii nr. 500/2002 privind finanțele publice relativ la interdicția de a efectua plăți pentru lucrări nepuse în operă, O.G. 119/1999 relativ la încălcarea flagrantă a principiilor bunei gestiuni financiare, respectiv legalitatea, regularitatea și economicitatea cheltuielilor publice, constând în efectuarea de plăți frauduloase, în sumă de 110.030,17 lei, pentru lucrări nepuse în operă și nesupravegheate de către un diriginte de șantier sau de către un operator economic specializat, plățile astfel efectuate constituind prejudiciu în dauna Direcției de Sănătate Publică Județeană Tulcea.

Cauzarea prejudiciului a fost posibilă cu ajutorul inculpatului B____ B_____, care, la datele de 24.09.2015 și 28.10.2015, în baza aceleiași rezoluții infracționale, în calitate de administrator în fapt al ___________________, și-a asumat și a emis către Direcția Sănătate Publică Județeană Tulcea factura ELB ______ din 24.09.2015 în valoare de 30.011,62 RON aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare întocmită de ___________________ și factura ELB nr. ______ din 28.10.2015 în valoare de 80.018,55 RON aferentă situației de lucrări “Deviz ______ Reparații rețea termică DSPJ” cu aceeași valoare întocmită de ___________________, ambele relativ la achiziția lucrării Reparație instalație/rețea termică – contract nr. 7226 din 17.08.2015, facturi în cuprinsul cărora inculpatul a atestat fapte sau împrejurări nereale, respectiv că ar fi pus în operă lucrări în valoare totală de 110.030,17 RON (30.011,62 RON + 80.018,55 RON) conform prețurilor unitare ce rezultau din respectiva situație de plată), în realitate valoarea lucrărilor realizate efectiv fiind de numai 29.466,57 RON pentru prima factură, respectiv 18.611,47 RON pentru a doua factură (în total de numai 44 %), conform acelorași prețuri unitare ce rezultau din respectivele situații de plată. De asemenea, inculpatul B____ B_____ a participat la fraudarea achiziției oferind prețuri diferite, fictive, din partea unor societăți diferite, dar controlate de acesta, ____________________, precum și prin contrafacerea unei contraoferte emise de ___________________.

Prejudiciul produs bugetului DSPJ Tulcea este în sumă totală de 110.030,17 RON reprezentând plăți ilegale și totodată un folos necuvenit pentru ___________________, prejudiciu care se poate reține atât în sarcina inculpatei B_______ B________-M______, cât și în sarcina inculpatului B____ B_____, din care suma de 61.952,93 RON (545,05 RON + 61.407,88 RON) reprezintă prejudiciul rezultat din diferența dintre valoarea lucrărilor achitate de către D_______ D_ D_______ D______ D D________ D_____ și cele puse în operă efectiv.

S-a subliniat că reaua credință a inculpaților rezultă din aceea că s-au solicitat și s-au decontat plăți vădit disproporționate față de lucrările ce au fost puse în operă în realitate, una dintre lucrări fiind și mult supraevaluată față de prețul pieței, aspecte evidente pentru orice observator obiectiv, aceasta și în condițiile în care toate ofertele și contraofertele ajungeau direct la inculpata B_______ B________-M______, rezultând din materialul probator că respectivele contraoferte fie nu au provenit de la respectivii contraofertanți, fie au provenit de la aceștia însă sunt nereale, formale, generate de firme controlate de cei care au “câștigat” lucrările și au ajuns la directorul executiv B_______ B________-M______ prin chiar ofertanții care urmau să “câștige” lucrările, nefiind depuse la secretariatul instituției publice de către respectivii contraofertanți.

În ceea ce privește dispozițiile legale și atribuțiile de serviciu încălcate , s-a făcut referire la prevederile art. 20, 22 și 52 din Legea nr. 500/2002 a finanțelor publice, art. 5 din O.G. nr. 119/1999 a controlului financiar preventiv, art. 2 și 3 lit. s2 din OUG nr. 34/2006 a achizițiilor publice, Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție (art. 2), fiind răspunzătoare în calitate ordonator principal de credite și de director executiv al Direcției Județene de Sănătate Publică Tulcea de buna gestiune financiară a patrimoniului unității bugetare, de legalitatea, realitatea, regularitatea, economicitatea și eficiența plăților. De asemenea, B_______ B________-M______ a încălcat dispozițiile art. 13 alin. 3 și art. 22 lit.d) din Legea nr. 10/1995, prin aceea că nu a angajat diriginte de șantier sau un operator economic specializat care să se ocupe de verificarea execuției corecte a lucrărilor de construcții, pe tot parcursul lucrărilor. Astfel:

Prin Legea nr. 500/2002 privind finanțele publice se prevede:

- art. 22 (1) - Ordonatorii de credite au obligația de a angaja cheltuieli în limita creditelor de angajament și de a utiliza creditele bugetare numai în limita prevederilor și destinațiilor aprobate, pentru cheltuieli strict legate de activitatea instituțiilor publice respective și cu respectarea dispozițiilor legale;

- art. 22 (2) - Ordonatorii de credite răspund, potrivit legii, de:

a) angajarea, lichidarea și ordonanțarea cheltuielilor în limita creditelor de angajament și creditelor bugetare repartizate și aprobate potrivit prevederilor art. 21;

b) realizarea veniturilor;

c) angajarea și utilizarea cheltuielilor în limita creditelor de angajament și creditelor bugetare pe baza bunei gestiuni financiare;

- art. 2 - Pct. 33 - Lichidarea cheltuielilor – fază în procesul execuției bugetare în care ordonatorul de credite verifică existența dreptului creditorului, determină sau verifică realitatea și cuantumul obligației de plată și verifică condițiile de exigibilitate ale obligației de plată pe baza documentelor justificative

- art. 2 - Pct. 34. – Ordonanțarea cheltuielilor – faza din procesul execuției bugetare prin care ordonatorul de credite dă dispoziție conducătorului compartimentului financiar-contabil să efectueze plata cheltuielilor care au parcurs faza de lichidare.

Prin Ordonanța Guvernului nr. 119/1999 republicată privind controlul intern și controlul financiar preventiv se prevede:

- art. 5 alin. 1 – persoanele care gestionează fonduri publice sau patrimoniul public au obligația să realizeze o bună gestiune financiară prin asigurarea legalității, regularității, economicității, eficacității și eficienței în utilizarea fondurilor publice și în administrarea patrimoniului public

- art. 2 lit. o) - prin legalitate se înțelege caracteristica unei operațiuni de a respecta toate prevederile legale care îi sunt aplicabile, în vigoare la data efectuării acesteia

- art. 2 lit. h) - prin economicitate se înțelege minimizarea costului resurselor alocate pentru atingerea rezultatelor estimate ale unei activități, cu menținerea corespunzătoare a calității corespunzătoare acestor rezultate

- art. 2 lit. v) - prin regularitate se înțelege caracteristica unei operațiuni de a respecta sub toate aspectele ansamblul principiilor și regulilor procedurale și metodologice care sunt aplicabile categoriei de operațiuni din care face parte.

- art. 2 lit. p) - prin operațiune se înțelege orice acțiune cu efect financiar pe seama fondurilor publice sau a patrimoniului public, indiferent de natura acestuia.

Prin Ordonanța nr. 34/2006 privind atribuirea contractelor de achiziție publică se prevede:

- art. 19 (valabil în anul 2012)- Autoritatea contractantă achiziționează direct produse, servicii sau lucrări, în măsura în care valoarea achiziției, estimate conform prevederilor secțiunii a 2-a a prezentului capitol, nu depășește echivalentul în lei a 15.000 euro pentru fiecare achiziție de produse, servicii ori lucrări. Achiziția se realizează pe bază de document justificativ.

- art. 19 – (valabil în anii 2013, 2015) - Autoritatea contractantă achiziționează direct produse, servicii sau lucrări, în măsura în care valoarea achiziției, estimate conform prevederilor secțiunii a 2-a a prezentului capitol, nu depășește echivalentul în lei a 30.000 euro exclusiv T.V.A. pentru fiecare achiziție de produse ori servicii, respectiv a 100.000 euro exclusiv T.V.A. pentru fiecare achiziție de lucrări. Achiziția se realizează pe bază de document justificativ.

- art. 2 (1) Scopul prezentei ordonanțe de urgență îl constituie:

a) promovarea concurenței între operatorii economici;

b) garantarea tratamentului egal și nediscriminarea operatorilor economici;

c) asigurarea transparenței și integrității procesului de achiziție publică;

d) asigurarea utilizării eficiente a fondurilor publice, prin aplicarea procedurilor de atribuire de către autoritățile contractante.

- art. 2 (2) Principiile care stau la baza atribuirii contractului de achiziție publică sunt:

a) nediscriminarea;

b) tratamentul egal;

c) recunoașterea reciprocă;

d) transparența;

e) proporționalitatea;

f) eficiența utilizării fondurilor publice;

g) asumarea răspunderii.

- art. 303 Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice elaborează norme de aplicare a prezentei ordonanțe de urgență, pe care le supune spre

adoptare Guvernului în termen de 60 de zile de la data publicării în Monitorul Oficial al României, Partea I, a prezentei ordonanțe de urgență.

Prin Hotărârea Guvernului nr. 925/2006 privind normele de aplicare OUG 34/2006 se prevede:

- art. 2 (1) În procesul de aplicare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziție publică, orice situație pentru care nu există o reglementare explicită se interpretează prin prisma principiilor prevăzute la art. 2 alin. (2) din ordonanța de urgență.

Prin Legea nr. 10/1995 privind calitatea în construcții se prevede:

-art.22 lit. d) Investitorii sunt persoane fizice sau juridice care finanțează și realizează investiții sau intervenții la construcțiile existente în sensul legii și au următoarele obligații principale referitoare la calitatea construcțiilor:

- asigurarea verificării execuției corecte a lucrărilor de construcții prin diriginți de specialitate sau operatori economici de consultanță specializați, pe tot parcursul lucrărilor;

Prin Legea nr. 78/2000 pentru prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție se prevede:

- art. 1 (1) Prezenta lege instituie măsuri de prevenire, descoperire și sancționare a faptelor de corupție și se aplică următoarelor persoane:

a) care exercită o funcție publică, indiferent de modul în care au fost învestite, în cadrul autorităților publice sau instituțiilor publice;…

Capitolul II: Reguli speciale de comportament privind anumite categorii de persoane, în scopul prevenirii faptelor de corupție

-art. 2 Persoanele prevăzute la art. 1 sunt obligate să îndeplinească îndatoririle ce le revin din exercitarea funcțiilor, atribuțiilor sau însărcinărilor încredințate, cu respectarea strictă a legilor și a normelor de conduită profesională, și să asigure ocrotirea și realizarea drepturilor și intereselor legitime ale cetățenilor, fără să se folosească de funcțiile, atribuțiile ori însărcinările primite, pentru dobândirea pentru ele sau pentru alte persoane de bani, bunuri sau alte foloase necuvenite.

Cauza a fost înregistrată pe rolul Tribunalului Tulcea sub nr. ____________ din data de 16.08.2017.

În procedura camerei preliminare prin încheierea nr. 40/CP/09.11.2017 a Judecătorului de cameră preliminară din cadrul Tribunalului Tulce, în temeiul art.346 alin.3 lit.a cod pr.penală, s-a dispus restituirea cauzei la Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție - Direcția Națională Anticorupție - G________ G_________ G________.

Prin încheierea pronunțată în cauză la data de 5.10.2017 în procedura de cameră preliminară, fiind analizate cererile și excepțiile formulate de inculpați și ca urmare a examinării din oficiu, a rechizitoriului și actelor de urmărire penală, s-a constatat nulitatea relativă a expertizei tehnice efectuate în cauză de expertul tehnic P_______ F______ și s-a exclus Raportul de expertiză nr. 15/octombrie 2016 întocmit de aceasta. S-au exclus declarațiile de martor existente în cauză, date de inculpații V________ A_____ A___ și B____ B_____. S-a constatat nulitatea relativă a declarațiilor date în calitate de suspect și în calitate de inculpat a inculpaților V________ A_____ A___ și B____ B_____ și s-a dispus excluderea acestora.

S-a constatat neregularitatea rechizitoriului Direcției Naționale Anticorupție – G________ G_________ G________ nr. 71/P/2016 din 11.08.2017 pentru lipsa unor precizări neechivoce referitoare la: prejudiciul cauzat Direcției de Sănătate Publică a Județului Tulcea, folosul necuvenit obținut și persoanele care au beneficiat de acesta; consecințele reținerii prin rechizitoriu a prevederilor art. 5 Cod Penal cu privire la cei trei inculpați, sub toate aspectele, inclusiv cel al încadrării juridice; încadrarea juridică a infracțiunii de fals pentru care a fost trimis în judecată inculpatul B____ B_____ și s-a dispus comunicarea încheierii Direcției Naționale Anticorupție – G________ G_________ G________ pentru a proceda conform art. 345 alin. 3 cod pr. penală.

Pentru a se pronunța în acest sens judecătorul de cameră preliminară a admis în parte cererile și excepțiile formulate de inculpați, constatând încălcarea prevederilor legale referitoare la dispunerea și efectuarea expertizei tehnică judiciară, reținând în esență că, în cauză nu au fost respectate prevederile privind efectuarea expertizei judiciare de către un expert tehnic autorizat în condițiile legii.

Caracterul nelegal al acestei probe a justificat aplicarea sancțiunii nulității relative și excluderea acesteia.

S-a constatat că în cauză au fost păstrate și folosite în argumentarea motivelor de acuzare declarațiile de martor date de inculpații V________ A_____ A___ și B____ B_____.

Prin rechizitoriu se fac trimiteri la aceste declarații (filele 39-43) deși sunt amintite prevederile art. 118 Cod pr.pen. conform cărora aceste declarații nu pot fi folosite împotriva inculpaților.

În consecință, s-a apreciat că se impune excluderea celor două declarații din actele de urmărire penală aflate în dosarul cauzei (paginile 3-6 vol. II, respectiv, paginile 40-42 vol. III).

S-a subliniat că pentru asigurarea caracterului loial și legal al urmăririi penale, era necesară, după extinderea urmăririi penale, înainte de audierea celor două persoane în calitate de suspecți, aducerea la cunoștință a dreptului de a nu da declarații, concomitent cu încunoștiințarea lor cu privire la imposibilitatea folosirii declarațiilor date în calitate de martor.

Din examinarea declarațiilor date în calitate de suspecți, de inculpații V________ A_____ A___ și B____ B_____ s-a constatat că acestora le-a fost adus la cunoștință dreptul de a nu da declarații. Judecătorul de cameră a considerat că această obligație a organului judiciar includea și obligația de a-i aduce la cunoștință faptul că declarațiile sale anterioare, date în calitate de martor nu vor putea fi folosite în cauză.

Chiar dacă această obligație nu este prevăzută în mod expres, ea rezultă în mod neîndoielnic din dreptul suspectului ori a inculpatului de a păstra tăcerea, iar organele judiciare au obligația de a asigura posibilitatea exercitării efective a acestui drept.

Neprocedându-se astfel, în condițiile în care inculpații au fost audiați anterior în cauză, s-a constatat că dreptul lor la un proces echitabil a fost vătămat în mod considerabil și pentru repararea drepturilor afectate s-a impus constatarea nulității relative a declarațiilor date în calitate de suspecți și excluderea acestora (vol. III pag. 113 și 109).

Potrivit art. 280 alin. 2 Cod pr.pen. actele îndeplinite ulterior actului care a fost declarat nul sunt la rândul lor lovite de nulitate atunci când există o legătură directă între acestea și actul declarat nul.

Considerându-se că între declarațiile date în calitate de suspecți și cele date în calitate de inculpați de către V________ A_____ A___ și B____ B_____ există o legătură directă, având în vedere faptul că nici la data audierii lor în calitate de inculpați nu a fost îndeplinită de către organul judiciar obligația amintită ulterior, referitoare la imposibilitatea folosirii declarațiilor date în calitate de martori, s-a constatat și nulitatea relativă a declarațiilor date în calitate de inculpat de către V________ A_____ A___ și B____ B_____, având ca efect excluderea acestora din rândul probelor (filele 117 și 123 vol. III).

Pentru aceasta, dar și pentru a constata neregularitatea rechizitoriului au fost avute în vedere prevederile art.328 cod pr.penală, ale Directivei nr. 2012/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul la informare în cadrul procedurilor penale, art.47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și art.6 din Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care consacră dreptul la un proces echitabil.

Din această perspectivă, s-a constatat că prin actul de acuzare nu s-a făcut o distincție clară între prejudiciu și folosul necuvenit obținut, distincție care este absolut necesară având în vedere diferențele semnificative existente între cele două noțiuni, mai ales cu privire la consecințe, știut fiind că producerea prejudiciului naște dreptul la repararea acestuia, iar obținerea unui folos material nu are același efect.

Fiind detaliate motivele concrete care au condus la constatările judecătorului de cameră preliminară s-a reținut că este necesară, pentru garantarea și respectarea dreptului la un proces echitabil și la informare al inculpaților B_______ B________, B____ B_____ și V________ A_____ A___, clarificarea dispozițiilor referitoare la cuantumul prejudiciului, la folosul necuvenit, persoana sau persoanele care au beneficiat de acesta, dar și a consecințelor solicitării de a se aplica prevederile art.5 cod penal și încadrarea juridică exactă a infracțiunii de fals reținută în sarcina inculpatului B____ B_____.

Prin ordonanța din 20.10.2107 a D__- G________ G_________ G________, verificată sub aspectul legalității și temeiniciei conform art.328 alin.1 cod pr. penală și art.345 alin.2 cod pr. penală, art.22 ind. 2 din OUG 43/2002, procurorul de caz a comunicat menținerea dispozițiilor de trimitere în judecată precizându-se că cererea de aplicare a dispozițiilor art.5 cod penal se referă la dispozițiile noului cod penal care este considerat mai favorabil datorită limitelor de pedeapsă mult mai reduse, urmând a se reține și încadrarea juridică corespunzătoare.

Cu privire la încadrarea juridică a infracțiunii de fals pentru care a fost trimis în judecată inculpatul B____ B_____ s-a precizat că acesta este fals în înscrisuri sub semnătură privată prev. de art.322 cod penal iar referirea la art.321 cod penal s-a folosit numai pentru a indica și modalitatea de comitere a faptei respectiv prin atestarea unor fapte sau împrejurări necorespunzătoare adevărului.

Cât privește folosirea declarațiilor date în calitate de martori, ale inculpaților V________ A_____ A___ și B____ B_____ s-a precizat că „ Aceste declarații trebuiau menționate întrucât au fost luate în cursul cercetării penale, însă procurorul a menționat clar sub fiecare declarație reprodusă faptul că potrivit art.118 cod pr.penală, aceste declarații nu vor putea fi folosite împotriva suspecților/inculpaților respectivi. Așadar aceste declarații sunt luate în mod legal și este imposibil să nu fie menționate.”

Cu privire la cererea de remediere a neregularității referitoare la cuantumul prejudiciului cauzat DSPJ Tulcea, al folosului ori a foloaselor necuvenite și persoanele care au beneficiat de acesta, au fost reluate explicațiile teoretice din actul de sesizare inclusiv referirile la exemplele din practica judiciară, arătându-se pe de-o parte că : „ în toate exemplele, prejudiciul adus instituțiilor plătitoare, prin atribuirea nelegală a contractelor și în consecință prin plăți nelegale, este dat de toată suma plătită de către instituție care a ieșit astfel ilegal din patrimoniul instituției. Cât timp însă beneficiarul plăților nu încalcă vreo normă juridică aplicabilă lui, nu se poate reține că a primit un folos necuvenit doar prin simplu fapt al plăților nelegale, trebuind să existe un element distinct de plățile ilegale.”

Pe de altă parte, s-au făcut următoarele precizări :

1. Pentru reparația instalației de canalizare subsol ( contract nr. 3535/2.05.2015) pentru care DSPJ Tulcea a achitat ___________________ totală de 47.706,74 lei s-sa reținut: „ Suma de 47.706,74 RON este reținută ca prejudiciu principal produs DSPJ Tulcea de către inculpata B_______ B________ B______ prin încălcarea dispozițiilor legale legate de atribuirea ilegală a contractului, așa cum se reține în practica judiciară arătată. Din această sumă, 43.738,28 RON reprezintă prejudiciul dat de diferența dintre lucrările plătite și cele puse în operă, și care prejudiciu se reține în sarcina lui V________ A_____ A___, în sarcna lui V________ A_____ A___ s-a reținut că s-au emis facturi conținând sume supraevaluate, bazate pe devize fictive, această sumă de 43.738,28 RON reprezentând totodată ceea ce societatea controlată de V________ A_____ A___, _____________ a încasat necuvenit. Prin urmare, prejudiciul reținut complicelui este mai mic decât cel total reținut autoarei, neputându-se reține în sarcina complicelui aceeași sumă de 47.706,74 RON ca autoarei, iar acest prejudiciu mai mic reprezintă totodată și folosul necuvenit.”

2. Pentru achiziționarea cazanului de apă caldă pentru centrala termică ( contract 9090/9.10.2013) pentru care DSPJ Tulcea a achitat _____________ suma de 39.829 lei, s-a susținut : „ Suma de 39.829 RON este reținută ca prejudiciu principal produs DSPJ Tulcea de către inculpata B_______ B________ B______ prin încălcarea dispozițiilor legale legate de atribuirea nelegală a contractului, așa cum se reține în practica judiciară arătată. Din această sumă, 28.249 RON reprezintă prejudiciul dat de diferența dintre suma plătită de DSPJ Tulcea și valoarea reală de piață și care reprezintă un folos necuvenit pentru _____________. Prin urmare, folosul necuvenit este mai mic decât prejudiciul, deoarece numai diferența de valoare se poate considera ca necuvenită.”

3. Pentru lucrarea RK instalație termică ( contract nr. 7226/17.08.2015) pentru care DSPJ Tulcea a achitat suma totală de 110.030,17 lei, s-a susținut:

„ Suma de 110.030,17 RON este reținută ca prejudiciu principal produs DSPJ Tulcea de către inculpata B_______ B________ B______ prin încălcarea dispozițiilor legale legate de atribuirea frauduloasă a contractului ( lipsa unei testări reale a pieței, trucarea contraofertelor), așa cum se reține în practica judiciară arătată….Din această sumă, 61.952,93 RON reprezintă prejudiciul dat de diferența dintre lucrările plătite și cele puse în operă, procurorul considerând necesar a se menționa și această sumă, deoarece, în subsidiar, în cazul în care instanța va considera că nu sunt probe pentru participația inculpatului B____ B_____ la întreaga fraudă, va putea să rețină în sarcina complicelui numai suma de 61.952,93 RON, similar ca la acuzația nr. 1 ce s-a reținut în sarcina complicelui V________ A_____ A___.”

În acest ultim caz nu s-au mai făcut referiri la folosul necuvenit și persoana care a beneficiat de acesta.

Analizând ordonanța emisă de procurorul de caz, judecătorul de cameră preliminară a reținut că aceasta răspunde parțial încheierii pronunțate la data de 5 octombrie 2017 în cauză, numai cu privire la solicitările referitoare la incidența prevederilor art.5 cod penal și încadrarea juridică reținută pentru infracțiunea de fals.

Deoarece observațiile judecătorului de cameră preliminară au fost concise, nu au putut fi considerate ca suficiente explicațiile oferite de procuror care vizează un prejudiciu principal, creat Direcției de Sănătate Publică Județeană Tulcea de inculpata B_______ B________ B______ și un prejudiciu secundar creat tot DSPJ Tulcea prin aceleași fapte de către coinculpați. Menținând aceeași confuzie, s-a continuat prin a se reține că suma sumele reprezintă totodată și folosul necuvenit obținut de coinculpați.

Încheierea amintită a fost modificată prin încheierea judecătorului de cameră preliminară din cadrul Curții de Apel C________ prin care s-a dispus începerea judecății.

S-a reținut, în esență, că în privința experților independenți, Codul de procedură penală nu conține nici un fel de limitare sub aspectul autorizării, astfel încât expertiza poate fi efectuată atât de către un expert autorizat ce a dobândit această calitate în condițiile O.G. nr.2/2000 și care este înscrisă în tabelul nominal cuprinzând experții tehnici judiciari, întocmit, pe specialități și pe județe, respectiv pe Municipiul București, cât și de către o persoană ce a dobândit această calitate în alte condiții, în temeiul unor reglementări speciale și care este înscrisă în evidența altor autorități.

În măsura în care expertiza ar fi putea fi efectuată în procesul penal numai de persoanele care au dobândit această calitate în condițiile prevăzute de O.G. nr.2/2000 și care ar fi înscrise numai în tabele prevăzute de acest act normativ, nu se întrevede cum s-ar mai putea efectua o expertiză de către experții din străinătate, cărora legea română le conferă abilitarea de a efectua expertize și care sunt exceptați de la procedura de examinare prevăzută de art.7, potrivit art.101 din ordonanță.

Mai mult, expertiza tehnică judiciară și care, potrivit art.2 din OG nr.2/2000, este cea efectuată din dispoziția organelor de urmărire penală, a instanțelor judecătorești și a altor organe cu atribuții jurisdicționale, de către expertul sau specialistul numit de aceștia, dobândește o atare titulatură datorită efectuării ei din dispoziția unui organ judiciar, și nu în considerarea înscrierii expertului într-un anumit tip de evidențe.

De altfel, pentru experții acreditați de către alte ministere sau instituții înscrierea lor pe tablourile întocmite de Ministerul Justiției este o formalitate, care se realizează la cerere, această luare în evidență privindu-i pe viitorii experți, în condițiile art.8-10 și art.12 alin.1 lit. a din aceeași ordonanță, după susținerea examenului, și nu pe experții deja acreditați de alte instituții și care nu își pot pierde această calitate doar pentru că figurează pe liste separate.

În acest sens, P_______ F______ este expert tehnic acreditat de Ministerul Dezvoltării, Locuinței și Turismului, desemnarea sa în prezenta cauză având la bază dispozițiile art.13 alin.4 și art.2 alin.1 din Legea nr.10/1995, privind calitatea în construcții, potrivit cărora instalațiile electrice, sanitare, termice, de gaze, ventilație, climatizare sau condiționare aer, de alimentare cu apă și de canalizare sunt asimiliate instalațiilor și lucrărilor reglementate în lege, astfel că expertizarea tehnică a proiectelor, a execuției lucărilor și a construcțiilor de realizează de către experți tehnici atestați pe domenii, subdomenii și specialități.

În plus, inculpații nici nu au dovedit că ar fi suferit vreo vătămare prin expertiza ce a fost efectuată, pentru ca nulitatea relativă, prevăzută de art.282 alin.1 Cod procedură penală, să opereze, simpla împrejurare că experții autorizați de alte ministere pot fi înscriși pe tabelele Ministerului Justiției în urma susținerii interviului prevăzut la art.12 alin.2 din ordonanță fiind o dovadă în plus că o astfel de formalitate nu le poate afecta capacitatea funcțională.

În plus, dispozițiile art.13 din OG nr.2/2000 permit organului judiciar să poată desemna și alți experți sau specialiști decât experții care se regăsesc pe tabloul Biroului Central pentru expertize tehnice judiciare din cadrul Ministerului Justiției, ceea ce înseamnă că, îl lipsa vreunei limitări în acest sens, o asemenea desemnare se poate realiza și prin recurgerea la serviciile experților autorizați de alte ministere sau instituții.

Astfel, potrivit art.37 din OG nr.2/2000, persoanele care au dobândit calitatea de expert tehnic în condițiile Decretului nr.79/1971 privind expertiza contabilă și expertiza tehnică sau în baza altor acte normative își păstrează această calitate, dacă îndeplinesc condițiile prevăzute la art.10 alin.1 lit. a-f, aceste dispoziții legale, alături de cele de la art.38 și 39 din același act normativ, fiind o dovadă în plus că dobândirea calității de expert tehnic s-a putut realiza și în alte condiții decât cele prevăzute de OG nr.2/2000.

În concluzie, s-a subliniat faptul că efectuarea expertizei tehnice judiciare nu este condiționată și nu decurge dintr-o anumită calitate a expertului, ci din efectuarea ei din dispoziția organelor de urmărire penală, a instanțelor judecătorești sau a altor organe cu atribuții jurisdicționale, concluzie susținută și de dispozițiile art.17 din OG nr.2/2000, care prevăd că organul îndreptățit să dispună efectuarea expertizei tehnice judiciare numește expertul sau, după caz, specialistul, fără a face vreo distincție după calitatea expertului tehnic și făcând trimitere expresă chiar la posibilitatea desemnării unui specialist, pentru acoperi și lipsurile le care se referă art.13.

Potrivit art.178 alin.5 Cod procedură penală, celor doi suspecți le-a fost comunicat raportul de expertiză cu ocazia audierii, iar aceștia au avut posibilitatea să formuleze apărări, împrejurarea că le-a fost respinsă cererea de efectuare a unui nou raport de expertiză neputând conduce la excluderea mijlocului de probă, ci putând fi valorificată în cursul judecății, prin invocarea necesității completării probatoriului deja administrat printr-o nouă expertiză.

De asemenea, s-a susținut că din perspectiva dispozițiilor art.118 Cod de procedură penală, nu se justifică excluderea ca mijloace de probă a declarațiilor de martori date de inculpații V________ A_____ A___ și B____ B_____ mai înainte de dobândirea calității de suspecți sau inculpați, câtă vreme prevederile legale invocate nu lasă loc nici unei alte interpretări, autorul rechizitoriului neînțelegând să se folosească de aceste mijloace de probă în sprijinul acuzării.

În procedura camerei preliminare, nu pot fi excluse decât probele obținute sau administrate cu încălcarea legii, ceea ce nu este cazul declarațiilor de martori date de către inculpații menționați mai devreme de punerea lor sub învinuire, care, fiind obținute cu deplina respectare a normelor procedurale, urmează a fi menținute în cauză, dar cu observarea întocmai a regulii prevăzute de art.118 Cod procedură penală.

Articolul 118 Cod procedură penală, care reglementează dreptul martorului de a nu se acuza, prevede că declarația de martor dată de către o persoană care, în aceeași cauză, anterior declarației avut sau, ulterior, a dobândit calitatea de suspect ori inculpat nu poate fi folosită împotriva sa. Organele judiciare au obligația să menționeze, cu ocazia consemnării declarației, calitatea procesuală anterioară.

Împrejurarea că declarația de martor nu poate fi folosită împotriva persoanei care, mai apoi, a dobândit calitatea de suspect ori de inculpat, reprezintă o chestiune distinctă, care nu atrage nelegalitatea mijlocului de probă și a probei astfel obținute, ci doar împiedică pe organul judiciar a se folosi de această declarație de martor împotriva celui care, ulterior, a fost pus sub învinuire sau inculpare.

Mai mult această limitare nu este una absolută, ci relativă, pentru că declarațiile date de acea persoană în calitate de martor pot fi folosite în favoarea sa ori în favoarea sau împotriva altor persoane, singura îngrădire prevăzută de lege fiind aceea ca declarația nu fie folosită de organul judiciar împotriva celui care a dobândit calitatea de suspect sau inculpat ori care a avut această calitate, anterior declarației, în aceeași cauză.

În cazul de față, procurorul nu a făcut decât să menționeze în cuprinsul rechizitoriului că aceste persoane au fost audiate și în calitate de martori, mai înainte de dobândirea calității de suspecți și inculpați, procedând ca atare întrucât declarațiile au fost luate în cursul cercetării penale, iar ele se impuneau fi redate în cronologia activităților desfășurate, făcând trimitere însă la dispozițiile art.118 Cod procedură penală și precizând că declarațiile pot fi folosite împotriva celorlați inculpați, nu și împotriva lor (filele 40 și 43).

Cu privire la declarațiile date de numiții V________ A_____ A___ și B____ B_____ în calitate de suspecți și inculpați, în mod greșit acestea au fost înlăturate pe motiv că mai înainte de a fi audiați organul judiciar avea și obligația de a le aduce la cunoștință că declarațiiile date anterior în calitate de martori nu vor putea fi folosite în cauză.

Pe lângă faptul că această obligație nu este prevăzută de lege, ea nu se poate deduce în mod implicit nici din economia altor dispoziții procedurale în materie, de vreme ce dispozițiile art.118 teza a doua Cod procedură penală impun organului judiciar să menționeze doar calitatea procesuală anterioară cu ocazia consemnării noii declarații și să îl informeze pe suspect sau pe inculpat de calitatea în care este audiat, fapta prevăzută de legea penală de care este suspectat sau pentru care a fost pusă în mișcare acțiunea penală și încadrarea juridică a acesteia, potrivit art.108 alin.1,3 și art.10 alin.3 Cod procedură penală.

Prin urmare, s-a arătat că în cauză nu își găsesc aplicabilitatea dispozițiile art.346 alin.3 lit. a Cod de procedură penală, care permit judecătorului de cameră preliminară restituirea cauzei la procuror, atunci când rechizitoriul este neregulamentar întocmit, iar neregularitatea care nu a fost remediată de procuror în termenul prevăzut de art.345 alin.3 Cod procedură penală.

Chiar dacă în cuprinsul rechizitoriului se remarcă unele inexactități cu privire la sumele imputabile inculpaților, din perspectiva modalității în care aceștia ar urma să suporte eventualul prejudiciu ce li se reține în sarcină, acestea nu reprezintă o chestiune de legalitate a sesizării instanței, care să atragă imposibilitatea stabilirii obiectului sau limitelor judecății.

În cauză au fost audiați martorii: T_____ T_____ T_______, S______ V_______, W________ W_____, H______ H_____, F________ F_________ F___, J____ J___, I______ I______, P____ P________, L_________ L_______, O_______ O_________, M______ M____ M_____, V_____ V______, U_____ U_____, Q_____ Q_____, K_____ K______ și R_____ R_____.

Inculpații au fost cercetați în stare de libertate și nu au recunoscut comiterea infracțiunilor pentru care au fost trimiși în judecată, fiind asistați de apărători aleși.

La solicitarea inculpaților B_______ B________ B______, B____ B_____ și V________ A_____ A___ în cauză a fost efectuată și o expertiză tehnică judiciară în instalații pentru construcții de către expert G_________ E____ din cadrul Biroului Local de Expertize B_____ pentru a se stabili dacă obiectivele și instalațiile din documentația tehnico economică (documente de achiziții, contracte, devize de lucrări, situații de plată) corespund cu situația din teren, respectiv dacă se regăsesc efectiv montate/schimbate, raportat la :

a) cazanul de apă caldă ACK2-400 marca ARIKAZAN pentru centrala termică de la _____________ Tulcea achiziționat în anul 2013 (contract nr. 9090/9.10.2013) în acest caz urmând a fi evidențiată și manopera ( pentru demontare, montare);

b) reparația instalației de canalizare subsol de la _____________ Tulcea din anul 2012( contract nr. 3535 din 2.05.2012);

c) RK instalației termice de la ___________________ din anul 2015 (contract nr. 7226 din 17.08.2015).

În caz negativ s-a cerut să se stabilească valoarea lucrărilor, a bunurilor, serviciilor contractate, care au fost plătite dar nu au fost efectuate sau puse în operă, defalcat pentru fiecare lucrare.

Prin urmare, în cauză au fost efectuate două expertize, una de către experta P_______ F______ în cursul urmăririi penal (menținută ca legală prin încheierea Curții de Apel) și alta în cursul cercetării judecătorești de către expertul G_________ E____.

Faptele și împrejurările ce au fost analizate și care au relevanță pentru situația de fapt au fost prezentat în ambele expertize.

Ambii experți au întâmpinat dificultăți serioase în examinarea lucrării de reparație a instalației de canalizare datorită deplasării cu dificultate în subsolul DSPJ Tulcea ceea ce , logic, înseamnă că și un al treilea au al patrulea expert ar fi întâmpinat aceleași probleme. Prin urmare, pentru constatarea, analizarea și efectuarea măsurătorilor experții au fost ajutați de persoane care puteau pătrunde în spațiul respectiv (ceea ce i-a nemulțumit pe inculpați).

Concluziile experților sunt importante deoarece răspund la întrebările organelor judiciare și coroborate cu celelalte probe din dosarul cauzei, pot conduce la stabilirea situației de fapt.

Se reține că spre deosebire de experta P_______ F______ care a reușit totuși să analizeze și să măsoare lucrările efectuate la sediul DSPJ Tulcea cu ajutorul altor persoane , expertul G_________ E____ nu a putut să analizeze traseele instalațiilor decât prin filmarea acestora. Și acest expert, însă, a putut constata în aceste condiții multe deficiențe în întocmirea devizelor și a situațiilor de plată subliniind „lipsa de profesionalism sau rea intenție în întocmirea acestor acte sau în prezentarea lor pentru expertizare”.

Deoarece în cauză au fost întocmite două expertize tehnice, instanța a avut în vedere expertiza efectuată de expert P_______ F______ datorită unui plus de claritate. Acesta deoarece detalierea de către expert a operațiunilor care au stat la baza concluziilor constituie o garanție a corectitudinii expertizei și a modului transparent în care a fost îndeplinită.

Examinând actele și lucrările dosarului, respectiv, expertiza întocmită de P_______ Floorica, planșele foto și procesele-verbale din data de 17.03.2017, declarațiile martorilor și celelalte înscrisuri referitoare la achizițiile publice la care se referă cauza penală care au făcut obiectul contractelor nr. 3535/02.05.2012, nr. 9090/09.10.2013 și nr. 7226/17.08.2015, se constată următoarele:

Direcția de Sănătate Publică este un serviciu public deconcentrat cu personalitate juridică, subordonat Ministerului Sănătății, reprezentând autoritatea de sănătate publică la nivel local, iar în perioada anilor 2010-2015 a fost condusă de inculpata B_______ B________ B______, director executiv, care avea în subordine următoarele compartimente: RUNOS juridic, audit, avize-autorizări, programe de asistență medicală, statistică, informatică în S.P.

Referitor la raportul de control privind verificarea efectuată la nivelul Direcției de Sănătate Publică a județului Tulcea, de către corpul de control al Ministerului Sănătății , trebuie avut în vedere că precizările s-au făcut sub rezerva că responsabilitatea pentru veridicitatea înscrisurilor și documentelor anexate revine conducerii D.S.P.J. Tulcea.

Corpul de control nu a examinat veridicitatea documentelor prezentate și care au făcut obiectul cercetărilor penale din prezenta cauză, nefiind cazul aplicării principiului ne bis in idem.

Aceste verificări au vizat și reparația instalației canalizare subsol sediu (din anul 2012), achiziționarea cazanului de apă caldă (din anul 2013) și lucrarea de Reparație instalație/rețea termică (din anul 2015).

1) Cu privire la lucrarea de reparare a instalației canalizare subsol sediu din anul 2012 se constată următoarele:

La începutul anului 2012 este redactat, semnat și aprobat, referatul de necesitate
nr. 62/05.01.2012, în care J____ J___ - fochist instalator la DSP Tulcea, solicită schimbarea
conductelor de apă potabilă și sistemul de scurgere la canalizare, întrucât au ruginit, s-au
colmatat și s-au spart producând inundații frecvente.

Ca urmare a aprobării referatului, s-a procedat la o cercetare de piață prin solicitare de
oferte către: _____________ adresa nr. 2998/10.04.2012; __________________ adresa nr. 3070/17.04.2012; ______________ adresa nr. 3078/17.04.2012; Sunt transmise următoarele oferte: _____________ oferta nr. 73/20.04.2012 pentru reparație instalație canalizare subsol-sediu, în valoare de 47.706,74 lei; __________________ oferta nr. 3217/23.04.2012 pentru reparație instalație canalizare subsol - sediu, în valoare de 54.385,68 lei; ______________ oferta formular F3 pentru reparație instalație canalizare subsol-sediu, în valoare de 58.440,75 lei;

După analiza ofertelor, a fost transmisă adresa nr. 3333/26.04.2012 către ________________ prin care societatea este înștiințată că în urma analizei ofertelor primite la sediul DSP
Tulcea pentru reparație instalație canalizare subsol - sediu, oferta ei a fost declarată
câștigătoare și sunt invitați în data de 02.05.2012 pentru incheiarea contractului. Se încheie
contractul de lucrări nr. 3535/02.05.2012 între DSP Tulcea și _____________ pentru
reparație instalație canalizare subsol - sediu în valoare de 47.706,74 lei cu TVA.

Finalizarea lucrărilor a fost consemnată în procesul verbal de recepție la terminarea
lucrărilor nr. 3951/14.05.2012, în care sub semnătura componenților comisiei de recepție se
constată că „lucrările au fost efectuate conform contractului”.

Prestatorul a emis factura nr. BAL0103/14.05.2012, în valoare de 47.706,74 lei,
înregistrată la DSP Tulcea cu nr. 3953/14.05.2012, ordonanțată cu ordonanțarea de plată nr.
394/21.05.2012 și achitată cu ordinul de plată nr. 603/21.05.2012 în valoare de 47.706,74
lei.

Prin adresa nr. 2998/10.04.2012 semnată de inculpata B_______ B________ B______, Direcția de Sănătate Publică Tulcea solicită _____________ oferta acestei societăți în legătură cu lucrarea Reparație Instalație Canalizare Subsol – Sediu, din cadrul DSPJ Tulcea. Se menționează că oferta se va întocmi respectând cantitățile din antemăsurătoarea anexată la prezenta invitație. O copie de pe adresă apare ca fiind semnată de reprezentantul legal al _______________.

La dosarul cauzei, a fost identificată Lista cu cantitățile de lucrări – deviz ofertă reaparație canalizare subsol DSP Tulcea (formularul F3), ce poartă ștampila _____________ în valoare totală de 47.706,74 lei, în acest caz fiind identificată la dosar adresa nr. 73 din 20.04.2013 prin care _____________ comunică către DSPJ Tulcea faptul că înaintează oferta în valoare totală de 47.706,74 RON, semnată de director M_____-R___ V________, fără însă ca oferta să poarte vreun număr de înregistrare în evidențele DSPJ Tulcea, ci doar o viză de primire de către directorul B_______ B________-M______.

Prin adresa nr. 3078/17.04.2012 semnată de inculpata B_______ B________ Miariana, Direcția de Sănătate Publică Tulcea solicită ______________ oferta acestei societăți în legătură cu lucrarea Reparație Instalație Canalizare Subsol – Sediu, din cadrul DSPJ Tulcea. Se menționează că oferta se va întocmi respectând cantitățile din antemăsurătoarea anexată la prezenta invitație. O copie de pe adresă apare ca fiind semnată de reprezentantul legal al ______________.

La dosarul cauzei, a fost identificată Lista cu cantitățile de lucrări – deviz ofertă reaparație canalizare subsol DSP Tulcea (formularul F3), ce poartă ștampila ______________, în valoare totală de 58.440,75 lei, fără însă a exista vreo adresă de înaintare a acestei oferte, cu număr de înregistrare în evidențele DSPJ Tulcea.

Prin adresa nr. 3079/17.04.2012 semnată de inculpata B_______ B________ Miariana, Direcția de Sănătate Publică Tulcea solicită ______________ oferta acestei societăți în legătură cu lucrarea Reparație Instalație Canalizare Subsol – Sediu, din cadrul DSPJ Tulcea. Se menționează că oferta se va întocmi respectând cantitățile din antemăsurătoarea anexată la prezenta invitație. O copie de pe adresă apare ca fiind semnată de reprezentantul legal al ______________.

La dosarul cauzei, a fost identificată Lista cu cantitățile de lucrări – deviz ofertă reaparație canalizare subsol DSP Tulcea (formularul F3), ce poartă ștampila ______________, în valoare totală de 58.440,75 lei, fără însă a exista vreo adresă de înaintare a acestei oferte, cu număr de înregistrare în evidențele DSPJ Tulcea.

Prin nota justificativă din 26.04.2012, aprobată de directoarea B_______ B________-M______, se propune ca procedură, achiziția directă, de la _____________, întrucât aceasta este mai mică ca preț.

Lipsa înregistrării oficiale a adresei ofertantului _____________ și lipsa totală a adreselor de răspuns ale ______________ și __________________ conduce la concluzia că procedura este o fraudă. Antemăsurătoarea (lista cu cantitățile de lucrări) pare a fi semnată de către J____ J___, însă acesta a afirmat că nu a întocmit o asemenea listă, deoarece nu dispune la serviciu nici de calculator, nici de imprimantă.

Prin adresa nr. 3333/26.04.2012, DSP Tulcea comunică _____________ faptul că oferta acestei societăți a ieșit câștigătoare, fiind invitată la sediul instituției la data de 02.05.2012 pentru încheierea contractului. În acest sens, se încheie contractul de lucrări nr. 3535 din 02.05.2012 între DSP Tulcea și _____________.

Sub nr. 3951 din 14.05.2012 se încheie procesul verbal de recepție la terminarea lucrărilor, semnat de comisia formată din M________ G___, G_____ M_____ și J____ J___ în care se consemnează faptul că lucrările au fost efectuate conform contractului.

_____________ emite factura nr. BAL 0103 din 14.05.2012 în valoare de 47.706,74 RON, la care atașează situația de plată deviz ofertă DSP208 reparație canalizare subsol DSP Tulcea ce conține cantitățile de lucrări în valoare de 47.706.74 RON fără TVA.

DSPJ Tulcea achită lucrarea cu OP 603 din 21.05.2012 în contul _____________, conform ordonanțării de plată semnate de directorul B_______ B________-M______.

2) Referitor la achiziția unui cazan pentru centrala termică, în anul 2013, rezultă că sub semnătura șef serviciu administrativ mentenanța P____ P________, este înregistrat și aprobat cu nr. 8009/23.09.2013, referatul de necesitate prin care se solicită aprobarea achiziționării unui cazan apă caldă “CARE SĂ AIBĂ APROBARE DE MODEL", urmat de caracteristicile tehnice pe care trebuie să le întrunească noul cazan ce urmează a fi achiziționat. Au fost primite următoarele oferte:

_____________ nr. 9066/08.10.2013, ce cuprinde: demontare cazan existent,
demontare racorduri existente, procurare și montare cazan ACK2 - 400, executare racorduri
hidraulice pentru cazanul nou, la prețul de 32.120,00 lei fără TVA, la care se adaugă TVA în
valoare de 7.709 lei. Total cu TVA 39.829,00 lei.

______________ nr. 9065/08.10.2013, oferta referitoare la un cazan din oțel pentru
prepararea agentului termic apă caldă, cazan VIESSMAN-VITOPLEX 100 PV1-500, la prețul
de 61.064 lei fără TVA;

______________ nr.9067/08.10.2013, oferă un cazan din fontă LOGANO GE515 -
600KW, cu focar presurizat la valoarea de 66.222,00 lei cu TVA;

_____________ - oferta SEAP - cazan de abur de joasă presiune VITOPLEX 100-
LA 580KW, la prețul 81.666,67 lei fără TVA;

_____________________ SRL - oferta SEAP - cazan oțel cu gazeificare 70KW cu
accesorii incluse la prețul de 40.000,00 lei fără TVA;

În urma analizării ofertelor, a fost aleasă oferta ___________________ cea mai avantajoasă și s-a încheiat contractul de furnizare nr. 9090/09.10.2013 între DSP Tulcea și _____________ pentru livrarea și montarea unui cazan centrală gaz ACK2-400, pentru prețul de
39.829,00 lei cu TVA.

Prin adresa nr. 8901/04.10.2013 semnată de inculpata B_______ B________ Miariana, Direcția de Sănătate Publică Tulcea solicită _____________, ______________ și ______________ oferta de preț având în vedere caracteristicile de mai sus, fără a preciza dacă se cere și montajul.

Nu există la dosarul cauzei nicio dovadă a înaintării sau a datei primirii de către vreuna dintre cele 3 societăți a cererii de ofertă formulată de către DSPJ Tulcea.

Prin oferta _____________, prin inculpatul V________ M_____-R___, se propune achiziția de către DSPJ a unui cazan marca FERROLI tip PREXTHERM RSW 469, din hotel, cu trei căi de fum, în valoare de 7.226 euro, fără TVA, inclusiv manopera de montaj. Oferta _____________ nu are nici un fel de număr de înregistrare în evidențele DSPJ Tulcea.

Prin oferta ______________ se oferă un cazan din fontă L____ GE515 – 600 kw cu focar presurizat la valoare de 66.222. lei RON cu TVA inclus, fără manoperă de montare.

Prin oferta ______________ se oferă un cazan din oțel VIESSMAN – VITOPLEX 100PV1-t00, la prețul de 31.064 lei.

La dosarul cauzei a fost identificată o altă ofertă a _____________, de această dată înregistrată sub nr. 9066 din 8.10.2013, prin care se oferă procurare și montare C____ ACK2-400, demontare cazan existent, demontare racorduri existente, executare racorduri hidraulice pentru cazanul nou.

Prețul acestor lucrări este de 32.120 RON la care se adaugă TVA, total 39.829 lei.

Conform procesului verbal nr. 9030 din 09.10.2013, aprobat de directorul executiv B_______ B________-M______, directorul economic al DSPJ Tulcea aduce la cunoștința conducerii faptul că a primit 3 oferte de preț pentru achiziție cazan apă caldă de la _____________ în valoare de 39.839 lei, în care este cuprinsă manopera aferentă instalării, ________________ valoare de 31.064 lei în care nu este cuprinsă valoarea manoperei și nici TVA, ______________ în valoare de 66.222 lei în care nu este cuprinsă valoare montajului, propunându-se achiziția de la _____________, având în vedere prețul cel mai mic, prin cumpărare directă.

Prin adresa nr. 9080 din 09.10.2013, DSPJ Tulcea comunică _____________ faptul că s-a stabilit că oferta acestei societăți este cea câștigătoare și se adresează invitația încheierii contractului.

Între DSPJ Tulcea și _____________ se încheie contractul nr. 9090 din 09.10.2013, _____________ emite factura nr. TL BAL 0139 din 10.10.2013 în valoarea de 39.829 lei, iar DSPJ Tulcea achită suma prin OP 1218 din 31.10.2013 și OP 111 din 11.10.2013, conform ordonanțărilor semnate de directorul B_______ B________-M______.

Într-adevăr, fișa tehnică listată a cazanului ACK2-400 este identică cu cea prezentată pe siteul www.calorserv.ro, cazan vândut de ____________, de unde rezultă că orice persoană interesantă, printr-o simplă accesare a Internetului, putea identifica oferta ____________, așa cum rezultă din procesul verbal din 01.03.2017.

În urma comunicării cu ____________ a rezultat faptul că singura factură emisă în anul 2013 pentru acest cazan poartă numărul ______ din 31.10.2013 este în valoare de 11.942 lei cu TVA.

Această factură este, în realitate, chiar factura emisă de către ____________ către _____________ Tulcea. Prin urmare, _____________ a achiziționat cazanul cu prețul de 11.942 lei cu TVA și l-a revândut către DSPJ Tulcea la prețul de 39.829 lei, fără a defalca manopera.

Din adresa nr. 509 din 09.03.2017 a Cabinetului Individual de Insolvență F_______ M_____ S____ a rezultat faptul că societatea ______________ Tulcea este în insolvență din 22.12.2011 și de la această dată, administratorul statutar are ridicat în totalitate dreptul de administrare. Se mai arată că la 17.04.2012, administratorul W________ W_____ avea ridicat dreptul de administrare și nici un alt terț nu mai avea dreptul de a reprezenta societatea. De asemenea, a arătat C.I.I. faptul că nu s-a identificat nicio corespondență între ______________ și DSP Tulcea.

3) În ceea ce privește lucrarea de reparație capitală la instalația de căldură a sediului D.S.P.J. Tulcea, rezultă că la data de 21.01.2015, șefa serviciului administrativ mentenanță, solicită prin referatul nr. 697/21.01.2015, întocmirea unui proiect pentru Reparații și efectuarea reparațiilor din subsol-instalație căldură refăcută după întocmirea proiectului”. Referatul este aprobat și în data de 15.05.2015 este înregistrată adresa cu nr. 4270, semnată de director executiv - Dr.B________ B_______, către ____________, în care se precizează că: „Direcția de Sănătate Publică Județeană Tulcea în anul 2015 are ca și obiectiv de investiții Reparații Capitale la instalația de căldură a sediului DSPJ Tulcea. Pentru a efectua această reparație capitală avem nevoie de realizarea unui proiect cu date tehnice de redimensionare a sistemului termic existent la sediul DSPJ Tulcea. Acest proiect trebuie să evidențieze nevoile reale de redimensionare, astfel încât să se asigure un bun transfer de căldură de la centrala termică către toate spațiile din cadrul instituției. Având în vedere cele precizate mai sus, vă solicităm să ne efectuați acest proiect.”

În vederea reparării instalației de căldură a sediului DSP Tulcea, au fost redactate și aprobate o ________ referate de necesitate care semnalau diverse deficiențe ale componentelor acestui sistem.

Prin adresele nr. 6341, nr. 6339 și nr. 6340, toate din 17.07.2015, semnate de inculpata B_______ B________ B______, Direcția de Sănătate Publică Tulcea solicită ___________________, ___________________ și _______________________ acestor societăți în legătură cu obiectivul de investiții lucrarea – Reparații capitale la instalația de căldură a DSPJ Tulcea.

Prin adresele nr. 6815 din 30.07.2015, nr. 6865 din 31.07.2015 și nr. 6725 din 28.07.2015, societățile anterior menționate transmit câte un centralizator al cheltuielilor pe categorii de lucrări, obiecte, în valoare de 110.030,17 lei (___________________), 125.415,051 lei (___________________) și, respectiv, 149.622,55 lei (_________________________>

Prin nota justificativă din 7029 din 06.08.2015, întocmită de directorul economic I______ I______ și de către compartimentul achiziții, prin C______ V_______, notă aprobată de inculpata B_______ B________ B______, se propune achiziția prin cumpărare directă de la ___________________ Tulcea având prețul cel mai mic de 88.734,01 lei fără tva.

Prin adresa nr. 7055 din 07.08.2015, semnată de inculpata B_______ B________-M______, DSPJ Tulcea informează pe ___________________ Tulcea că societatea este câștigătoare cu prețul cel mai mic.

Între DSPJ Tulcea și ___________________ Tulcea se încheie contractul de lucrări nr. 7226 din 17.08.2015.

Contractul are obiect principal: „RK Instalație de Căldură imobil DSPJ Tulcea”,
pentru un preț de 110.030,17 lei, din care TVA în valoare de 21.296,16 lei, pe o durată de 60
de zile de la semnarea de către ambele părți.

Procesul verbal la terminarea lucrărilor nr. 8551/24.09.2015 este redactat și semnat
de comisia de recepție reprezentată de: M________ G___, R_____ R_____ și P_______
C_________, în conformitate cu devizul ______/septembrie 2015 - reprezentând în fapt un
deviz parțial al lucrărilor. În data de 26.10.2015, dl.R_____ R_____ - membru al comisiei
de recepție, depune la secretariatul DSP Tulcea o înștiințare prin care aduce la cunoștința
directorului DSP Tulcea că nu are pregătirea necesară pentru a aprecia lucrările efectuate
ca urmare a reparației instalației termice în clădirea DSPJ Tulcea. D____ urmare a propus ca
din comisia de recepție să facă parte și specialiști în domeniu.

În consecință, sub semnătura director executiv Dr. B________ B_______, se emite Dispoziția nr. 65/27.10.2015, prin care dispune constituirea comisiei de recepție la terminarea lucrărilor de RK instalație de căldură sediu DSPJ Tulcea, având următoarea componență: H______ H_____ - Inginer; S______ S_______ - Inginer; Fatu D_______ - Inginer; T_____ L______ D____ - inginer; Insp.R_____ R_____ - reprezentant DSPJ Tulcea;

La terminarea lucrărilor comisia de recepție a semnat „procesul verbal de recepție la
terminarea lucrărilor” cu nr. 9891/30.10.2015, semnat de către cei trei ingineri angajați prin
contractele de colaborare menționate anterior. În procesul verbal de recepție, comisia
consemnează la pct.5: Comisia de recepție motivează propunerea de admitere la recepție
prin verificarea documentelor atașate la procesul verbal (proba presiune cald/rece) și
verificarea pe teren a instalației.

Sub nr. 8551 din 24.09.2015 se întocmește procesul verbal de recepție la terminarea lucrărilor în care se menționează că lucrările au fost executate conform devizului ______ din septembrie 2015, participând la recepție B____ B_____, reprezentant al ___________________.

_____________________ factura ELB _____ din 24.09.2015 în valoare de 30.011,62 lei și factura ELB _____ din 28.10.2015 în valoare de 80.018,55 lei

DSPJ Tulcea achită lucrarea cu OP 1577 din 39.10.2015 și OP 1379 din 28.09.2015, conform ordonanțărilor semnate de inculpata B_______ B________-M______.

Martorul (denunțător) J____ J___ a susținut că nu cunoaște detalii despre eventualele înțelegeri ale directorului DSPJ Tulcea, inculpata B_______ B________ B______, cu beneficiarii achizițiilor de lucrări. Acesta a precizat că de-a lungul timpului a remarcat că aceasta organiza licitații prin achiziție publică, dar prețurile plătite de instituție erau mult mai mari decât lucrările efectuate sau valoarea efectivă a bunurilor achiziționate. Așa cum a menționat în sesizare, a remarcat suspiciuni de prețuri umflate artificial la mai multe bunuri și servicii achiziționate, respectiv sistemul de alarmă, cazanul de la centrala termică, generatorul electric, anveloparea termică la sediul Direcției, recondiționarea scurgerii apei menajere și refacerea instalației termice. Pentru ultima investiție, fiind de specialitate, a remarcat că nu erau folosite la lucrare nici 10 la sută din materialele trecute în devizul de lucrări, fapt pentru care a refuzat să semneze recepția lucrării.

În același sens, martorul (denunțător) O_______ O_________ a remarcat faptul că inculpata B_______ B________ B______ a organizat achiziții publice la prețuri mult mai mari decât piața liberă. Deoarece este gestionar, a avut la dispoziție documente din care a constatat că sumele plătite de instituție pe diferite servicii și bunuri sunt cel puțin duble față de prețul din piață. La toate articolele și lucrările precizate în sesizare, prețurile la care au fost achiziționate sunt mai mari decât în realitate. A mai declarat martorul că inculpata B_______ B________ B______ este prietenă de familie cu reprezentantul firmei care în cursul anului 2015 a efectuat lucrarea de reparație a sistemului de încălzire a sediului direcției. Martorul a mai susținut că inculpata B_______ B________ a instituit un regim de teroare pentru angajări și mai toată lumea îi știe de frică pentru că îi amenința că îi dă afară dacă nu îi execută dispozițiile.

Din declarațiile martorilor audiați, instanța reține că P____ P________ – șef serviciu administrativ mentenanță – nu s-a ocupat de întocmirea documentației de achiziție,

Aceasta primea ofertele de la secretariatul directorului DSPJ Tulcea – inculpata B_______ B________ B______ – respectiv secretarele C______ V_______ și Haralabie G_______. Nu cunoaște dacă ofertele erau aduse direct la secretariat de către ofertanți sau altă persoană care se ocupa de achiziții le aducea la secretariat și nici dacă directoarea personal le aduse în secretariat. Uneori o mai chema doamna directoare și i le înmâna personal, fiind la mapă, și le discutau atunci, cerându-i să întocmească nota justificativă. Martora a mai susținut că cert este că dacă veneau de la secretariat, doamna directoare le văzuse.

A mai arătat martora că având în vedere ofertele primite prin secretariat, sau direct de la inculpata B_______ B________, întocmea nota justificativă prin alegerea ofertantului care avea prețul cel mai scăzut, astfel respectându-se procedura de testare a pieței conform OUG 34/2006.

Cu privire la oferte, martora I______ I______ a arătat că de acestea se ocupau cei de la compartimentul achiziții, care obțineau date de pe Internet și de pe SEAP. Ofertele veneau înregistrate la secretariat. Nu a vrut nimeni să se ocupe de achiziții, motiv pentru care, inclusiv de obținerea ofertelor se ocupa doamna J____. Nu avea cine altcineva să se ocupe de achiziții, pentru că, după cum a arătat, cei care figurau la achiziții, nu se descurcau. După ce i se transmiteau ofertele de la secretariat, martora le transmitea mai departe doamnei J____. În 2015 martora I______ I______ era în concediu de odihnă când s-au primit oferte, iar dosarul era deja pregătit. În rest, la celelalte achiziții, procedura era normală, martora primea ofertele de la secretariat, iar doamna J____ întocmea nota justificativă, care notă ajungea la directoarea B_______ B______, care o aproba.

Martora L_________ L_______ a arătat că din anul 2010, după ieșirea la pensie a fostei secretare, C______ V_______, a fost mutată la secretariat. A menționat marora că biroul său este anticameră pentru directorul instituției. În perioada 2010-2016 au îndeplinit funcția de director doamnele doctor Aegetoianu A______ E____ și B_______ B________ B______, care s-au succedat de cel puțin două ori.

Referitor la achizițiile publice organizate de către DSPJ Tulcea în perioada 2011-2015 martora L_________ L_______ a precizat doar că a înregistrat în registrul de evidență oferte ale societăților interesate să participe la licitație. Aceste oferte erau aduse la secretariat de diverse persoane, pe care nu le cunoștea. Nu s-a întâmplat niciodată ca astfel de oferte să-i fie aduse pentru a fi înregistrate de către funcționari ai Direcției. Nu a primit astfel de oferte nici de la cele două doamne director. Martora a mai arătat că nu-și amintește să fi primit vreodată oferte prin poștă.

Martorul N____ N______ este administrator de fapt al ______________ Tulcea și, la insistențele inculpatului B____ B_____ a efectuat lucrarea de reparație a instalației termice a DSPJ Tulcea în anul 2015. A arătat martorul că lucrarea presupunea înlocuirea tuturor conductelor de la subsol și pe traseu până la calorifere dacă nu corespundea cu proiectul. Aceste informații mai mult verbal le-a primit pentru că B____ B_____ nu i-a pus la dispoziție niciodată caietul de sarcini sau memoriul tehnic al proiectantului. După lungi insistențe B____ B_____ i-a transmis pe mail proiectul pe care martorul l-a listat să se poată orienta cu execuția lucrării.

A mai arătat martorul N____ N______ că, neavând memoriul tehnic al proiectantului să vadă ce anume lucrări trebuiau executate, în concret a executat lucrarea, urmărind proiectul și adaptându-se condițiilor din teren.

Martorul a apreciat că materialele achiziționate și puse în operă au costat aproximativ _____ lei. Când a efectuat proba a constatat că instalația e funcțională și toate caloriferele se încălzeau, deși centrala funcționa cu o singură pompă de circulație.

A mai arătat martorul N____ N______ că angajații Direcției desemnați să facă recepția lucrării au refuzat să semneze procesul-verbal, motivând că devizul de lucrări este mult umflat. I-au arătat și lui respectivul deviz dar n-a vrut să se implice, el fiind doar executantul lucrării. A constatat atunci când s-a uitat în fugă pe deviz că prima poziție era cu circa 900 de metri de țeavă D20mm care nu fusese folosită.

Comisia a coborât la subsol și din scări, cât se putea vedea, a concluzionat că lucrarea este bine executată și au semnat recepția. A mai menționat martorul că la subsol era apă, subsolul fiind inundat, iar în partea stângă, cum se cobora, coridorul fiind colmatat.

Cât a mai rămas în sediul Direcției pentru a se asigura că instalația funcționează, fiind nevoie de câteva remedieri la unele calorifere care curgeau, a constatat că centralistul P___ și electricianul vociferau privind calitatea lucrării și devizul mult încărcat.

A mai susținut martorul N____ N______ că la început B____ B_____ se comporta inclusiv cu el ca și cum îi era șef, cerându-i martorului chiar să recunoască acest lucru dacă îl întreba cineva. Martorul nu a acceptat și chiar a avut discuții pe această temă cu B____ B_____. La momentul când s-a apucat de lucrare, B____ B_____ i-a spus că valoarea totală a lucrării era de 65.000 lei și că nu poate să-i plătească martorului mai mult de 7.000 lei pe execuție.

Martorul T_____ T_____ T_______, director al ___________________ Tulcea, a fost rugat de inculpatul B____ B_____ să participe la recepția lucrării de reparație a instanlației termice a DSPJ Tulcea și a acceptat la insistențele tatălui inculpatului, respectiv de numitul B____ A________, administrator la _______________________.

Deplasându-se la sediul DSPJ Tulcea împreună cu inculpatul B____ B_____ a putut observa că la acea perioadă, conductele, coloanele, robineții și caloriferele erau noi și păreau recent schimbate. După ce a vizualizat lucrarea a plecat de la sediu fără să se încheie vreun proces-verbal sau alt înscris.

A mai menționat martorul că la această vizită nu a participat nicio altă persoană din cadrul DSP sau având altă calitate. A fost doar el și B____ B_____.

Martorul T_____ T_____ T_______ nu și-a dat acordul ca inculpatul B____ B_____ să se folosească de atribuțiile sale fără să fi anunțat și nici nu a cerut vreunei persoane din firma sa să-i ofere concursul inculpatului B____ B_____. Totuși, fiindu-i prezentat procesul-verbal procesul-verbal nr. 9891 din 33.10.2015 de recepție la terminarea lucrărilor a constatat că are pe fila 2 aplicată amprenta ce în aparență pare a ștampilei firmei sale ___________________. Ștampila este aplicată peste semnătura domnului inginer F___ D_______. Despre acest aspect martorul T_____ T_____ T_______ a susținut că F___ D_______ nu este și nu a fost angajat al ___________________.

Martorul T_____ T_____ T_______ nu a avut nici o explicație despre cum a ajuns ștampila firmei sale pe acest proces-verbal. Nu și-a dat acordul ca ștampila să fie folosită de F___ D_______, B____ B_____ sau altă persoană. Acest lucru pentru că nu i-a spus nimeni niciodată că ar trebui semnat și ștampilat respectivul proces-verbal.

Martorul T_____ T_____ T_______ a mai precizat că pe numitul F___ D_______ nu-l cunoaște și nici nu știe dacă există ca persoană. Martorul a auzit de un domn inginer F___ din Tulcea dar nu știe ce fel de inginer este, de ce specialitate. Oricum nu-l cunaoște nici pe acest inginer F___.

Tot cu această ocazie martorului T_____ T_____ T_______ i-a fost prezentată și factura _________ nr. 0522 din 15.12.2015 emisă de ___________________ pentru Direcția de Sănătate Publică Tulcea, în valoare de 300 lei reprezentând contravaloare recepție lucrări instalație termică. Martorul nu și-a adus aminte cine i-a cerut să emită această factură. Cert este că el nu a interacționat cu nimeni din cadrul DSP Tulcea când a văzut lucrarea termică prezentată de B____ B_____. Martorul nu și-a adus aminte dacă el a evaluat suma din factură sau i-a fost sugerată de cineva. Crede că factura a fost achitată și de regulă martorul o comunică beneficiarului prin intermediul unui angajat al firmei sale. Martorul a precizat că nu folosește servicii poștale pentru acest lucru.

Martorii H______ H_____ și S______ V_______, membrii ai comisiei de recepție a lucrării de reparație a instalației termice au descris condițiile în care au vizualizat lucrarea, arătând că au fost solicitați în acest scop de inculpatul B____ B_____.

Aceștia au arătat că la subsol era mizerie și oarecum inundat. Se putea însă circula doar pe alocuri. Accesul pe coridoare se făcea în picioare până la un moment dat. Apoi accesul se făcea pe o ușiță din tablă pe care se putea __________________________ era iluminat și s-au folosit lanterne. Nu a putut fi parcurs întregul traseu, observându-se totuși conductele noi, din polipropilenă, corect montate.

Martorul T_____ T_____, directorul ___________________ a arătat că nu a fost solicitat de către DSPJ Tulcea să emită vreo ofertă pentru o lucrare de termoficare.

Fiindu-i prezentată adresa Direcției de Sănătate Publică Tulcea către ___________________ pentru emiterea unei oferte de preț având numărul 6340/17.07.2015, precum și centralizatorul cheltuielilor nr.6725/28.07.2015 ce în aparență este emis de ___________________, semnat de martor și ștampilat, precum și devizele de prețuri la această ofertă, după ce le-a examinat, martorul a declarat că aceste înscrisuri nu-i spun nimic și nu crede că ele au fost emise de el.

În plus, martorul T_____ T_____ a mai constatat că modelul în care sunt redactate devizele de prețuri sunt total diferite de modelul pe care îl folosește el sau firma cu care colaborează.

A declarat martorul că scrisul olograf „Ofertant, ___________________” nu-i aparține.

Referitor la semnături, martorul T_____ T_____ nu a putut să se pronunțe, dacă sunt sau nu executate de el. Martorul și-a explicat această nesiguranță prin aceea că semnătura sa nu este dificil de executat. Totuși a precizat cu certitudine că nu este semnătura sa, semnătura depusă pe pagina 5 din documentul Lista consumurilor de resurse materiale (cantități totale).

Martorul W________ W_____ administrator al ______________ declarat că societatea a funcționat până în anul 2012 când a fost declanșată procedura de insolvență. Administrator judiciar a fost numit Cabinetul individual F_______ M_____.

Insolvența a fost solicitată de BRD – sucursala Tulcea pentru o datorie de circa 50.000 lei, respectiv o linie de credit nerambursată în termen. De la sfârșitul anului 2010 a dat în șomaj toți angajații, care erau la acel moment în număr de 11 sau 12.

În anul 2011 societatea nu a mai executat nicio lucrare și n-a mai avut niciun contract de prestări servicii. Ultimul contract a reprezentat o lucrare de construcții și instalații la _______________ Tulcea, pe care a finalizat-o fie în anul 2010, fie în anul 2009.

De la acel contract ______________ nu a mai semnat niciun alt contract de prestări servicii.

Referitor la o solicitare venită de la Direcția Județeană de Sănătate Publică Tulcea la ______________ privind o ofertă de preț, martorul W________ W_____ și-a amintit că ar fi primit o solicitare pentru o lucrare de instalații și posibil zugrăveli/construcții.

Solicitarea i-a fost adusă de către D_________ A____, care era administrator la o firmă, dar nu și-a amintit numele exact, posibil Dalex sau Dal Construct.

Martorul W________ W_____ a susținut că acest lucru s-a întâmplat în anul 2012 sau maxim începutul anului 2013. A mai menționat martorul că el se cunoștea foarte bine cu D_________ A____, el fiindu-i naș de cununie. Cererea i-a dat-o în cadru privat, la acel moment ______________ nemaiavând sediu. Societatea fusese atunci deja preluată de administratorul judiciar.

Devizul de prețuri era pur formal pentru că societatea ______________ nu mai presta activități, firma fiind deja în procedura de insolvență.

Fiindu-i prezentată cererea de ofertă emisă de Direcția Județeană de Sănătate Publică Tulcea și devizul cu oferta de prețuri emis de ______________, martorul a precizat că semnătura de primire a cererii de oferă îi aparține, la fel și amprenta ștampilei este a ______________. În schimb devizul cu oferta de prețuri nu este emis de el ci doar verificat, semnat și ștampilat. Așadar, acest deviz a fost făcut de către altcineva și i l-a dat martorului să și-l asume. Martorul a fost de acord și l-a semnat.

În legătură cu administratorul __________________, martorul a precizat că se numește B____.

Martorul M______ M____ M_____ a arătat că este asociat la ___________________ împreună cu inculpatul B____ B_____.

Solicitarea de ofertă de preț a DSP Tulcea a fost adusă la societate de colegul său B____ B_____. Instituția sus amintită dorea să facă o reparație capitală a instalației de termoficare. Împreună cu asociatul său, martorul a făcut o ofertă de preț și a stabilit să nu mai scadă nimic din prețul rezultat.

Martorul a declarat că știa că B____ B_____ își desfășoară activitatea și în numele altei firme dar nu-i știe numele. Când a adus oferta de preț a urmărit să câștige lucrarea. Totuși, fiindcă au ținut la preț au realizat că nu vor câștiga lucrarea. Martorul a mai arătat că a avut o discuție cu B____ B_____ și i-a spus că nu are nicio problemă dacă el va câștiga lucrarea la DSP Tulcea cu altă firmă. Martorul a declarat că el nu am dorit să scadă din prețul calculat cu ___________________.

Oferta de preț adresată DSP Tulcea a fost redactată de B____ B_____ dar martorul a semnat-o și și-a asumat-o.

La acel moment B____ B_____ nu i-a spus că a făcut și el, separat, o ofertă de preț la solicitarea DSP Tulcea, cu altă firmă. Fiind o lucrare mică, martorul a susținut că nu a avut nici un interes, și nu l-a interesat cine s-a mai înscris cu oferte și cine va câștiga.

Martorul M______ M____ M_____ a mai susținut că, ulterior a citit în ziar că o firmă în care este implicat B____ B_____ a câștigat și a efectuat lucrarea în cauză la DSP Tulcea. Martorul a mai precizat că nu a discutat niciodată despre acest lucru cu B____ B_____ deoarece nu l-a deranjat în nici un fel.

Martorul F________ F_________ a fost solicitat ca împreună cu doi angajați să o ajute pe experta P_______ F______ la verificarea instalațiilor termice și sanitare.

Inițial s-a propus să __________________________ pentru a observa instalațiile termice și sanitare, dar acest lucru nu s-a putut direct, subsolul fiind murdar. Se făcea curățenie.

Martorul a mai susținut că, tehnic, se putea însă observa traseul instalațiilor și de la parter între părțile superioare ale clădirii. Doamna P_______ F______ a fost de acord să facă această analiză, fără a ___________________ baza planurilor, respectiv proiectului tehnic și a observației directe a instalației de la parter în sus.

Deoarece doamna P_______ F______ fusese desemnată de către D__ pentru a face o expertiză, suspiciunea fiind diferența dintre materialele din proiect cu cele puse în operă, pentru a înlătura orice dubiu, au hotărât să coboare în subsol pentru a măsura instalația.

Prima dată au intrat în subsol doi angajați ai săi care au făcut măsurătorile la toată țeava și la fitinguri, iar el cu doamna P_______ au notat datele comunicate de ei. În plus, a refăcut măsurătorile împreună cu doamna P_______ și a constatat că angajații săi nu greșiseră calculele.

Datele rezultate le-au comparat apoi cu cele din proiect. Au constatat că toată țeava din teren se regăsea și în devize cu excepția celei cu diametrul de 110 mm. Țeava de 110 mm era mai puțină pe teren ca lungime față de cantitatea prinsă în deviz și în dispoziția de șantier. Totodată au găsit pe teren fitinguri care nu erau prinse în deviz.

Experta P_______ F______ a tras concluzia că țeava de 110 mm nu se regăsește pusă în operă în totalitate.

Înainte de a termina treaba pe ziua respectivă, doamna expert a fost sunată de o persoană, care a informat că ceea ce au măsurat nu face parte dintr-o singură lucrare și că instalația termică a fost reabilitată în două rânduri, o dată în trecut, posibil în urmă cu 2-3 ani și a doua oară în 2015. Martorul bănuiește că cel care a informat-o despre acest lucru pe doamna expert aflase acest lucru de la fochistul Direcției.

Martorul F________ F_________ a mai arătat că a doua zi, s-au reîntâlnit și au urmărit ca principal obiectiv, anul de producere a țevilor din instalația termică. Cu această ocazie a remarcat că într-adevăr existau două tipuri de conducte fabricate unele anterior datei de construire a rețelei și unele cu mult mai înainte.

Diferența dintre țevi se vedea la culoare și pe conducte este consemnat anul de fabricație. În plus, pe teren, nefiind modificări ale pereților străpunși sau de care sunt fixate, este exclus ca țeava respectivă să fi fost schimbată.

A doua zi s-au refăcut măsurătorile la subsol, întrucât țeava de la parter și în toată clădirea nu fusese înlocuită. După aceste măsurători, doamna expert și-a făcut calculele comparând cantitățile cu devizele.

Conform raportului de expertiză efectuat în cursul urmăririi penale de expertul P_______ F______ (pag. 88 și următoarele Vol. I) la efectuarea celor trei achiziții publice de către DSPJ Tulcea nu s-au respectat dispozițiile Legii nr. 10/1995 privind calitatea în construcții, raportat la asigurarea verificării execuției corecte a lucrărilor de construcții prin diriginții de specialitate sau agenți economici de consultanță specializați, pe tot parcursul lucrărilor.

Nu s-a respectat HG 28/2008, neîntocmindu-se deviz general structurat pe capitole și subcapitole de cheltuieli la lucrări

Nu s-a respectat HG 273/1994 art. 7 privind alcătuirea comisiei de recepție, având lipsa ingineri de specialitate în domeniul instalații (cu excepția lucrărilor la instalația/rețeaua termică)

Pentru investiții la lucrări executate în perioada 2011 – 2015 la sediul Direcției de Sănătate Publică al jud. Tulcea, s-au decontat sume majorate față de realitatea din teren, prejudiciile (diferențele) estimate (rezultate) fiind următoarele:

- 10.000 lei pentru procurare și montare cazan de apă caldă marca ARKIZAN modal ACK2-400, raportat la ofertele pieței din anul 2013

- 43.738,28 lei pentru reparații la instalația sanitară (canalizare) subsol clădire sediu, raportat la ofertele pieței din anul 2012

- 61.952,13 lei (545.05 lei pentru situația de plată din luna septembrie 2015 + 61.407,08 lei pentru situația de plată din luna octombrie 2015) la reparații instalație rețea termică, raportat la ofertele pieței din anul 2015

Total prejudiciu estimate de expert: 115.690,41 lei cu TVA.

Coroborând probele administrate în cauză, instanța va reține că inculpata B_______ B________ B______ , având complicitatea inculpaților V________ A_____ A___ și B____ B_____, se face, în parte, vinovată de comiterea infracțiunilor pentru care a fost trimisă în judecată deoarece, încălcând prevederile art. 19 din OUG nr. 34/2006 privind atribuirea contractelor de achiziții publice și ale HG nr. 925/2006 de aprobare a normelor de aplicare, a controlat atribuirea lucrărilor în baza contractelor nr. 3535/02.05.2012 și nr. 7226/17.08.2015 unor societăți ai căror administratori îi erau apropiați sau chiar prieteni, în scopul obținerii de către aceștia, respectiv, de către inculpații V________ A_____ A___ și B____ B_____, a unor foloase necuvenite, creând pagube însemnate DSPJ Tulcea.

Pentru aceasta se are în vedere faptul că pentru fiecare situație nu au existat mai mult de două oferte valabile, procedura fiind trucată prin solicitarea de oferte de la societăți controlate de inculpați (__________________, ___________________) sau care nu au emis în realitate vreo ofertă (___________________) ori erau în faliment (______________).

Acest lucru a fost posibil deoarece inculpata B_______ B________ B______, în calitate de director executiv al DSPJ Tulcea, a avut un comportament autoritar, reușind astfel să dirijeze activitățile legate de achizițiile mai importante chiar dacă existau persoane desemnate să se ocupe cu aceste probleme, edificatoare fiind susținerile martorei P____ P________ conform cărora de aceste achiziții s-a ocupat inculpata B_______ B________ B______.

Cu privire la lucrările analizate s-a constat că nu a existat o minimă preocupare a inculpatei B_______ B________ B______ în scopul realizării unor lucrări temeinice, a constatării unor eventuale deficiențe și remedii acestora, lucrările fiind efectuate și recepționate sub controlul inculpaților V________ A_____ A___ și B____ B_____.

Astfel, inculpata a încălcat și dispozițiile art. 22 din legea nr. 500/2002 privind finanțele publice, art. 5 din legea nr. 119/1999 privind controlul intern și controlul financiar preventiv și art. 22 lit. a din legea nr. 10/1995 privind calitatea în construcții, amintite în considerentele anterioare.

Față de cele precizate, se va reține că în cursul anului 2012, inculpata B_______ B________ B______ , în calitate de director executiv al DSPJ Tulcea, cu încălcarea dispozițiilor legale și cu ajutorul inculpatului V________ A_____ A___, administrator al _____________, a îndeplinit cu rea credință atribuțiile de serviciu legate de atribuirea și plata de către D_______ D_ D_______ D______ D D________ D_____, a lucrării „reparație instalație canalizare subsol” executată de _____________ reprezentată de inculpatul V________ A_____ A___ (contract nr. 3535/02.05.2012), cauzând o pagubă însemnată în valoare de 47.706,74 lei pentru obținerea de către inculpatul V________ A_____ A___ a unui folos patrimonial în valoare de 43.738,28 lei/reprezentat de diferența dintre suma plătită de DSPJ Tulcea către _____________ (47.706,74) și valoarea reală a lucrării efectuate de această societatea (3.696,46 lei, conform raportului efectuate de experta P_______ F______).

Fapta inculpatei B_______ B________ B______ întrunește elementele constitutive ale infracțiunii de abuz în serviciu prev. de art. 132 din legea nr. 78/2000 raportat la art. 248 din Codul Penal de la 1969 cu aplicarea art. 5 Cod Penal.

Fapta inculpatului V________ A_____ A___ care, contribuind la atribuirea lucrării de reparație instanlație canalizare subsol DSPJ Tulcea, a emis factura TL BAL0103/14.05.2012 în valoare de 47.706,74 lei conform situație din „devizul ofertă DSP 208” (cu aceeași valoare) atestând în mod nereal că a efectuat lucrări în valoare de 47.706,74 lei când în realitate valoarea lor era doar de 3.696,46 lei în scopul obținerii unor foloase patrimoniale necuvenite întrunește elementele consitutive ale infracțiunii prev. de art. 26 Cod Penal de la 1969 – art. 132 din legea nr. 78/2000 raportat la art. 248 din Codul Penal de la 1969 cu aplicarea art. 5 Cod Penal, respectiv, complicitate la abuz în serviciu în scopul obținerii unor foloase patrimoniale.

Referitor la achiziția de către DSPJ Tulcea a cazanului de apă caldă pentru centrala termică se constată că a fost trimisă în judecată doar inculpata B_______ B________ B______ pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 5 C.pen., iar prin încheierea de ședință din data de 11.11.2019 a fost schimbată încadrarea juridică, în infracțiunea prev. de art. 132 din legea nr. 78/2000 raportat la art. 248 din Codul Penal de la 1969 cu aplicarea art. 5 Cod Penal.

S-a susținut prin actul de sesizare că prejudiciul cauzat DSPJ Tulcea este reprezentat de diferența dintre suma plătită de partea civilă (39.829 lei) și valoarea cazanului (11.400 lei), respectiv, 28.429 lei.

Instanța reține cu privire la achiziția cazanului de apă caldă pentru centrala termică conform contractului nr. 9090/09.10.2013 că nu există suficiente probe care să demonstreze vinovăția inculpatei B_______ B________ B______ deoarece prețul plătit de DSPJ Tulcea reprezintă nu doar valoarea bunului achiziționat, ci și a manoperei legată de transport și manipulări (demontare cazan vechi, montare cazan nou, racorduri etc.) astfel că, oferta _____________ era cea mai convenabilă în raport de celelalte oferte primite.

Prin raportul de expertiză tehnică întocmit în cursul urmăririi penale (filele 93 și următoarele Vol.I) s-a constatat:

„Pentru procurarea unui cazan de apa calda marca ARIKAZAN model ACK2-
400 a fost încheiat un Contract de furnizare nr. 9090 din data de 09.10.2013 ____________________ Sanatate Publica al județului Tulcea si _______________ Tulcea in
sumai de 39.829,00 lei cu tva.

Din documentele prezentate nu se regaseste in mod clar defalcarea prețului
din contract pe: - pret achiziționare cazan nou; - cheltuieli de transport si manipulari;
- pret lucrări de demontare cazan vechi; - pret lucrări de montaj cazan nou; - pret
modificări la racorduri (canal de fum, instalatii electrice, instalatii de gaze); - pret
remontare arzator si cheltuieli pentru efectuare probe de funcționare cazan si
instalatie termica.

Din punctul de vedere al expertului, prețul din Contractul de furnizare nr. 9090
din data de 09.10.2013 de 39.829,00 lei cu tva este majorat cu cel putin 25 % fata
de prețul de procurare si de inlocuire a cazanului vechi. Deci prejudiciul ar fi de
aproximativ 10.000,00 lei

In urma analizei pietii de profil din anul 2013, prețul de procurare a unui cazan
marca ARIKAZAN model ACK2-400 era cuprins _______________ 18.000 lei cu tva. La
acest pret de procurare se adauga prețul pentru transport, demontare arzator cu
racorduri electrice si racord gaz, demontare cazan vechi, montare cazan nou,
modificare racordurilor de alimentare cu agent termic, realizarea racordurilor noi
pentru cazanul procurat la alimentarea cu gaze naturale (montare arzator), energie
electrica, gaze de evacuare.

Pe baza experienței acumulate in calitate de expert, experta a apreciat că prețul total al lucrărilor inclusiv procurarea ar fi fost de aproximativ 30.000,00 lei cu tva. A mai precizat că acest punct de vedere poate sa nu fie relevant, deoarece din punct de vedere juridic valoarea lucrărilor stabilita prin contract are putere de lege __________________________________ Codului Civil.

Pentru existența infracțiunilor prev. de art. 248 din Codul Penal era necesar să se constate cauzarea unei pagube esențiale Direcției de Sănătate Publică a Județului Tulcea, ori o perturbare a activității instituiției ceea ce în cauză nu s-a deminstrat. Mai mult, nu a fost evidențiat nicicum folosul patrimonial obținut nelegal și nici persoana în patrimoniul căreia a intrat acest folos, (în condițiile în care art. 132 din legea nr. 78/2000 reținut prin actul de sesizare viza atingerea acestui scop) expertiza nefiind edificatoare deoarece avansează o concluzie incertă.

Prin urmare, pentru această faptă se va dispune achitarea inculpatei B_______ B________ B______ în conformitate cu prevederile art. 396 alin. 5 și art. 16 alin. 1 lit. c din Codul de procedură penală pentru săvârșirea infracțiunii prev. de art. 132 din legea fapta nr. 78/2000 cu referire la art. 248 din Codul Penal de la 1969 și cu aplicarea art. 5 Cod Penal (fapta referitoare la achiziția în anul 2013 a cazanului de apă caldă centrală termică).

Se va reține de asemenea, pe baza probelor analizate că în cursul anului 2015 inculpata B_______ B________ B______, în calitate de director executiv al Direcției de Sănătate Publică a Județului Tulcea, cu ajutorul inculpatului B____ B_____, în două rânduri dar în baza aceleiași rezoluții infracționale și-a îndeplinit în mod defectuos și cu rea credință atribuțiile de serviciu referitoare la atribuirea și plata de către DSPJ Tulcea a lucrării de reparație a instalației termice în condițiile în care lucrarea a fost atribuită ___________________ prin trucarea procedurii, utilizându-se contraoferte fictive, pentru a asigura o aparentă respectare a dispozițiilor legale. Lucrarea a fost pusă în operă doar în parte dar plătită integral, fără a se asigura supravegherea executării acesteia conform proiectului și a devizului de lucrări și nici recepția corespunzătoare care să asigure constatarea și eliminarea eventualelor deficiențe, calitatea fiind lăsată la voia executantului, iar componența comisiei, la voia inculpatului B____ B_____.

Astfel, faptele inculpatei B_______ B________ B______ sunt contrare OUG nr. 34/2006, legii nr. 500/2002, OG nr. 119/1999 amintite în considerentele anterioare, fiind achitată de către DSPJ Tulcea suma totală de 110.030,17 lei în baza a două facturi emise la 24.09.2015 și 28.10.2015 de către ___________________ prin inculpatul B____ B_____, deși în realitate valoarea lucrărilor efectuate este de numai 29.466,57 lei (conform expertizei efectuate în cursul urmăririi penale de către expert P_______ F______).

Referitor la complicitatea inculpatului se va reține și faptul că acesta, la data de 24.09.2015 , în calitate de administrator de fapt al ___________________ a emis către DSPJ Tulcea factura ELB ______ în valoare de 30.011,62 lei, iar la data de 28.10.2015, factura ELB nr. ______ în valoare de 80.018,55 lei în cuprinsul cărora a atestat fapte și împrejurări nereale, respectiv, că ar fi pus în operă lucrări în valoare de 30.011,62 lei și respectiv, de 80.018,55 lei, când în realitate valoarea lucrărilor realizate efectiv era de numai 29.466,57 lei (pentru prima factură) și de numai 18.611,47 lei (pentru a doua factură) în total 48.078,44 lei.

Diferența dintre suma totală achitată de către DSPJ Tulcea (110.030,17 lei) și valoarea lucrărilor efectiv realizate (48.078,44 lei) nu poate reprezenta decât folosul patrimonial obținut de inculpatul B____ B_____.

În drept, fapta inculpatei B_______ B________ B______ întrunește elementele constitutive ale infracțiunii de abuz în serviciu prev. de art. 132din legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin. 1 din Codul Penal și art. 35 alin. 1 Cod Penal.

Faptele inculpatului B____ B_____ întrunesc elementele constitutive ale infracțiunii de fals în înscrisuri sub semnătură privată prev. de art. 322 Cod Penal raportat la art. 321 Cod Penal cu aplicarea art. 35 alin. 1 Cod Penal și de complicitate la abuz în serviciu dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. cu aplic. art. 35 alin. 1 C.pen.

La încadrarea juridică a faptelor pentru care inculpații B_______ B________ B______ și V________ A_____ A___ au fost trimiși în judecată a fost avută în vedere încheierea de ședință din data de 11.11.2019 prin care, cu luarea în considerare a prevederilor art. 5 din Codul Penal – referitoare la legea penală mai favorabilă – s-a dispus:

- schimbarea încadrării juridice a infracțiunilor pentru care inculpata B_______ B________ B______ a fost trimisă în judecată – corespunzătoare anilor 2012 și 2013 , respectiv, lucrarea RK Instalații canalizare subsol și Achiziția cazanului de apă caldă – din două infracțiuni prev. de art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal în două infracțiuni prevăzute de art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1968, cu aplicarea art. 5 din Codul Penal.

- schimbarea încadrării juridice a infracțiunii pentru care inculpatul V________ A_____ A___ a fost trimis în judecată dintr-o infracțiune prev. de art. 48 alin. 1 Cod Penal - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal într-o infracțiune prevăzută de art. 26 Cod Penal de la 1968 - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1968 , cu aplicarea art. 5 din Codul Penal.

La individualizarea pedepselor ce vor fi aplicate pentru infracțiunile reținute în sarcina inculpaților, conform criteriilor prev. de art. 72 Cod Penal de la 1969, se vor avea în vedere limitele de pedeapsă, gradul de pericol social al faptelor exprimat și prin cuantumul prejudiciului, modul de operare și persoanele inculpaților care sunt fără antecedente penale.

Inculpata B_______ B________-M______ este în vârstă de 64 de ani, fost director executiv al Direcției Județene de Sănătate Publică Tulcea, angajat în funcție de execuție la Direcția Județeană de Sănătate Publică Tulcea. S-a prezentat la chemările organului de urmărire penală și ale instanței de judecată. A fost asistată de apărători aleși M_______ C_________, P_______ Epifanov-A____, P____ B_____ și C_______ L_____.

Inculpatul V________ M_____-R___ este în vârstă de 70 de ani, fost consilier județean al Județului Tulcea, administrator al _____________ Tulcea. S-a prezentat la chemările organului de urmărire penală și ale instanței de judecată. A fost asistat de apărător ales M_______ A________-D__.

Inculpatul B____ B_____ este în vârstă de 32 de ani, administrator în fapt al ___________________ Tulcea. S-a prezentat la chemările organului de urmărire penală și ale instanței de judecată. A fost asistat de apărător ales M_______ A________-D__.

Cu privire la faptele comise de inculpații B_______ B________ B______ și V________ A_____ A___ în anii 2012 și 2013, conform Codului Penal de la 1969 se va reține circumstanța atenuantă prev. de art. 74 lit. a referitoare la conduita anterioară, bună, a celor doi inculpați, având în vedere vârsta acestora, pregătirea lor și faptul că nu au mai comis alte infracțiuni.

1.În temeiul art. 13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1969 cu aplicarea art. 74 lit. a, art. 76 lit.c Cod penal de la 1969 și art. 5 din Codul Penal, inculpata B_______ B________-M______ va fi condamnată la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalații canalizare subsol în anul 2012).

În temeiul art. 13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal cu aplicarea art. 35 alin. 1 Cod Penal, inculpata B_______ B______ B________ va fi condamnată la o pedeapsă de 2 ani și 8 luni închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleasa în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice și dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalație termică în cursul anului 2015).

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal, i se va interzice inculpatei B_______ B______ B________ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

În temeiul art. 38 și art. 39 al.1 lit.b Cod Penal cu referire la art. 10 din legea nr. 187/2012 pentru punerea în aplicare a noului Cod Penal, i se va aplica inculpatei pedeapsa cea mai grea de 2 ani și 8 luni închisoare pe care o sporește cu 4 luni închisoare (reprezentând o treime din pedeapsa de 1 an) urmând să execute o pedeapsă rezultantă de 3 ani închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleasa în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice , dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară.

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal, i se va interzice inculpatei B_______ B______ B________ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

Cu privire la modalitatea de executare a pedepselor stabilite, instanța are în vedere vârsta inculpatei, faptul că este căsătorită, pensionară și lipsită de antecedente penale.

Nu este lipsit de relevanță nici faptul că de la data comiterii ultimei infracțiuni a trecut un interval de 4 ani, timp în care inculpata nu a mai comis alte fapte, procesul penal în sine realizând scopul pedepsei de prevenire a săvârșirii de noi infracțiuni.

În consecință, instanța apreciază că privarea de libertate nu este absolut necesară pentru atingerea celorlalte scopuri ale pedepsei, și inculpata nu va mai comite alte infracțiuni în viitor.

Astfel, în conformitate cu art.91 si art. 92 din Codul penal, se va dispune suspendarea executării pedepsei de 3 ani închisoare, sub supraveghere pe o durată de 3 ani, care constituie termen de încercare.

În conf. cu art.93 al.1 Cod penal, inculpata va fi obligată ca pe durata termenului de încercare să se supună următoarelor măsuri de supraveghere:

- să se prezinte la datele fixate, la Serviciul de probațiune de pe lângă Tribunalul Tulcea;

- să primească vizitele consilierului de probațiune desemnat cu supravegherea sa.

- să anunțe în prealabil, orice schimbare de locuință și orice deplasare care depășește 5 zile,

- să comunice schimbarea locului de muncă;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele lui de existență.

În conf. cu art.93 al.2 din Codul penal ,

Inculpata va fi obligată ca pe durata termenului de încercare să nu părăsească teritoriul României fără acordul instanței.

În conf. cu art.93 al.3 din Codul penal , se va dispune ca pe parcursul termenului de supraveghere, când starea de sănătate i-o va permite, inculpata să presteze o muncă neremunerată în folosul comunității pe o perioadă de 60 de zile la Consiliul Local Tulcea sau la Primăria mun. Tulcea.

În temeiul art.404 alin.3 C.pr.p.cu referire la art.96 Cod penal, i se va atrage atenția inculpatei asupra consecințelor revocării suspendării sub supraveghere a executării pedepsei, prev. de art.96 Cod penal .

2. În temeiul art. 26 Cod Penal de la 1969 - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1968 și cu aplicarea art. 74 lit. a, art. 76 Cod penal de la 1968 și art. 5 din Codul Penal, inculpatul V________ M_____-R___ va fi condamnat la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de complicitate la abuz în serviciu (achiziția unei lucrări RK instalații canalizare subsol în anul 2012).

I se va interzice inculpatului V________ A_____ A___ exercițiul drepturilor prevăzute de art. 64, lit. a teza a II-a, b și c , Cod Penal de la 1969 pe durata prevăzută de art. 71 Cod Penal de la 1969, ca pedeapsă accesorie.

În temeiul art. 81 și art. 71 alin. 5 Cod Penal de la 1969, se va dispune suspendarea condiționată a executării pedepselor aplicate inculpatului V________ A_____ A___, pe o durată de 3 ani, ce constituie termen de încercare.

I se va atrage atenția inculpatului V________ A_____ A___, asupra consecințelor revocării suspendării condiționate a executării pedepselor.

3. În temeiul art. 322 din Codul penal rap. la art. 321 Cod Penal și cu aplicarea art. 35 alin. 1 Cod Penal, inculpatul B____ B_____ va fi condamnat la o pedeapsă de 1 an închisoare pentru săvârșirea infracțiunii de fals în înscrisuri sub semnătură privată (2 acte materiale comise la 24.09.2015 și 28.10.2015).

În temeiul art. 48 alin. 1 Cod Penal - art. 13 ind. 2 din lg. nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin. 1 Cod Penal și cu aplicarea art. 35 alin. 1 Codul Penal, inculpatul B____ B_____ va fi condamnat la o pedeapsă de 2 ani și 8 luni închisoare și interzicerea dreptului de a fi ales în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice și dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară, pentru săvârșirea infracțiunii de complicitate la abuz în serviciu (pentru achiziția unei lucrări RK instalație termică în cursul anului 2015).

În temeiul art. 38 și art. 39 al.1 lit.b Cod Penal, i se va aplica inculpatului pedeapsa cea mai grea de 2 ani și 8 luni închisoare pe care o sporește cu 4 luni închisoare (reprezentând o treime din pedeapsa de 1 an închisoare) urmând să execute o pedeapsă rezultantă de 3 ani închisoare și interzicerea dreptului de a fi aleas în autoritățile publice sau în orice alte funcții publice , dreptul de a ocupa o funcție care implică exercițiul autorității de stat prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, pe o durată de 3 ani, ca pedeapsă complementară.

În temeiul art. 65 alin. 3 Cod Penal, i se va interzice inculpatului B____ B_____ exercitarea drepturilor prev. de art. 66 alin. 1 lit. a și b Cod Penal, ca pedeapsă accesorie.

Cu privire la modalitatea de executare a pedepselor instanța are în vedere aceleași considerente ca în cazul inculpatei B_______ B________ B______, apreciind că aplicarea pedepsei, supravegherea inculpatului B____ B_____ și consecințele ce ar decurge unei alte infracțiuni în termenul de încercare sunt de natură să îl determine să se abțină de la comiterea altor fapte penale.

Față de aceste considerente, în temeiul art.91 si art. 92 din Codul penal, se va dispune suspendarea executării pedepsei de 3 ani închisoare, sub supraveghere pe o durată de 3 ani, care constituie termen de încercare.

În conformitate cu art.93 al.1 Cod penal, inculpatul va fi obligat ca pe durata termenului de încercare să se supună următoarelor măsuri de supraveghere:

- să se prezinte la datele fixate, la Serviciul de probațiune de pe lângă Tribunalul Tulcea;

- să primească vizitele consilierului de probațiune desemnat cu supravegherea sa.

- să anunțe în prealabil, orice schimbare de locuință și orice deplasare care depășește 5 zile,

- să comunice schimbarea locului de muncă;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele lui de existență.

În conf. cu art.93 al.2 din Codul penal , inculpatul va fi obligat ca pe durata termenului de încercare să nu părăsescă teritoriul României fără acordul instanței.

În conf. cu art.93 al.3 din Codul penal , se va dispune ca pe parcursul termenului de supraveghere, când starea de sănătate i-o va permite, inculpatul să presteze o muncă neremunerată în folosul comunității pe o perioadă de 60 de zile la Consiliul Local Tulcea sau la Primăria mun. Tulcea.

În temeiul art.404 alin.3 C.pr.p.cu referire la art.96 Cod penal, i se va atrage atenția inculpatului asupra consecințelor revocării suspendării sub supraveghere a executării pedepsei, prev. de art.96 Cod penal .

Cu privire la prejudiciile cauzate DSPJ Tulcea prin faptele inculpaților s-a precizat prin actul de sesizare că întrucât atribuirea contractelor a avut loc în mod nelegal, prejudiciul există indiferent dacă serviciile au fost prestate, fiind invocată în acest sens, practica Curții de Apel C________ (decizia penală nr. 210/09.03.2015 în dosarul nr. _____________) în sensul obligării inculpaților la plata intregii valori ale contractelor nelegal încheiate. De asemenea, completul de 5 judecători ai Î.C.C.J. prin decizia penală nr. 18 din 30 ianuarie 2014 a stabilit cu valoare de principiu faptul că prejudiciul creat se referă la valoarea însumată a achizițiilor publice în derularea cărora au fost încălcate dispozițiile legale în vigoare, fără a interesa dacă serviciile au fost prestate.

Deși la stabilirea valorii prejudiciilor instanța are în vedere practica instanțelor amintite anterior, pentru stabilirea despăgubirilor vor fi avute în vedere principiile răspunderii delictuale și a disponibilității părților, observându-se că sumele solicitate cu titlu de despăgubiri de către DSPJ Tulcea conform adresei nr. 5241 din data de 02.05.2017 (vol V u.p.) sunt de 43.738,28 lei pentru lucrarea RK instalații canalizare subsol din anul 2012, 25.693 lei pentru achiziția cazanului de apă caldă din anul 2013 și 61.952,93 lei pentru lucrarea de reparație a instalației termice din anul 2015.

Față de precizările anterioare, având în vedere și dispozițiile art. 112 alin. 1 lit. e din Codul penal (teza finală) se va dispune obligarea, în solidar, a inculpaților B_______ B________ B______ și V________ A_____ A___ la plata sumei de 43.738,28 lei cu titlu de despăgubiri civile (pentru lucrarea din anul 2012,reparatia canalizarii) către D.S.P.J. Tulcea.

De asemenea, se va dispune obligarea, în solidar, a inculpaților B_______ B________ B______ și B____ B_____ la plata sumei de 61.952,93 lei către D.S.P.J. Tulcea cu titlu de despăgubiri civile (pentru lucrarea din anul 2015, respectiv, reparatia instalatiei termice).

Având în vedere că pentru infracțiunea legată de achiziția cazanului de apă caldă centrală termică (din anul 2013) nu a fost reținută vinovăția inculpatei B_______ B________ B______, vor fi admise în parte pretențiile formulate de DSPJ Tulcea (mai puțin pentru suma de 25.693 lei).

Pentru asigurarea achitării despăgubirilor, se impune menținerea măsurii asiguratorii dispuse prin ordonanța din 23.09.2016 a D__ – G________ G_________ G________ așa cum a fost modificată prin încheierea nr. 52/08.11.2016 a judecătorului de drepturi și libertăți, asupra bunurilor imobile ale inculpatei B_______ B________ B______ , până la concurența sumei de 115.690,41 lei.

Față de prevederile art. 25 alin. 3 Cod pr.penală se ca dispune desființarea înscrisurilor întocmite de inculpatul B____ B_____, în fals, respectiv:

-factura LB ______/24.09.2015 în valoare de 30.011,62 lei și devizul aferent nr. ______

-factura L nr. ______/28.10.2015 în valoare de 80.018,55 lei și devizul aferent nr. ______.

În conformitate cu prevederile art. 274 Cod pr.pen., fiecare dintre inculpați va fi obligat la plata sumei de 6.000 lei cu titlu de cheltuieli judiciare către stat.

Cât privește cererea de obligare a inculpaților la plata cheltuielilor de judecată către DSPJ Tulcea formulată de apărătorul părții civile, se constată că aceasta este întemeiată, urmând ca, în temeiul art. 275 Cod pr.pen., să se dispună obligarea, în solidar, a inculpaților la plata sumei de 4.000 lei cu titlu de cheltuieli de judecată, către D.S.P.J. Tulcea.”

Împotriva acestei sentințe penale au formulat apel MINISTERUL PUBLIC - DIRECȚIA NAȚIONALĂ ANTICORUPȚIE – G________ G_________ G________ cu privire la inculpații B_______ B________-M______ și V________ M_____-R___, inculpata B_______ B________-M______, inculpatul B____ B_____ și inculpatul V________ M_____-R___.

Ministerul Public a învederat greșita reținere a circumstanțelor atenuante în favoarea inculpaților B_______ B________ B______ și V________ A_____ A___, precum și greșita achitare a inculpatei B_______ B________ B______ pentru săvârșirea infracțiunii prev. de art.13 ind. 2 din legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 248 Cod Penal de la 1969 cu aplicarea art. 5 din Codul Penal (achiziția unui cazan de apă caldă în anul 2013), raportat art.396 al.5 si art. 16 al.l lit.c CPP deoarece, în esență, probele administrate dovedesc vinovăția inculpatei și pot fundamenta condamnarea acesteia pentru comiterea infracțiunii în discuție.

Inculpata B_______ B________-M______ a criticat sentința penală pentru nelegalitate și netemeinicie arătând că (1)judecătorul primei instanțe nu a fost specializat să judece cauza în conformitate cu dispozițiile Deciziei Curții Constituționale nr.417 din 3 iulie 2019 asupra cererii de soluționare a conflictului juridic de natură constituțională dintre Parlamentul României, pe de o parte, și înalta Curte de Casație și Justiție, pe de altă parte, publicată în Monitorul Oficial nr.825 din 10.10.2019, considerând că este incident cazul de nulitate absolută prevăzut de art. 281, alin. 1, lit. a CPP prin încălcarea dispozițiilor art. 29 alin 1 din Legea nr. 78 din 8 mai 2000 pentru prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție, neregularitatea invocată viciind inclusiv procedura în camera preliminară, (2)hotărârea apelată nu este motivată, deoarece prim instanță, după ce a preluat în considerente o bună parte din rechizitoriu, a motivat soluțiile dispuse pe paginile 23-27, astfel încât apreciază că argumentația oferită nu este una efectivă, (3) raportul de expertiză realizat în cursul urmăririi penale de expertul P_______ F______ este lovit de nulitate relativă deoarece autorul lucrării nu a avut calitatea de expert tehnic judiciar, astfel încât se impune excluderea mijlocului de probă analizat, (4) mandatul judiciar încredințat de partea civilă avocatului C______ N______ și apărările formulate de acest mandatar judiciar sunt nule deoarece lipsește avizul Ministerul Sănătății, în conformitate cu OUG nr. 26/2012 art. 1, alin. 2, lit. a, necesar pentru contractarea unui asemenea mandat, (5)procedura judiciară pendinte s-a desfășurat cu încălcarea principiului ne bis in idem prin aceea că faptele deduse judecății au fost verificate anterior de corpul de control al Ministerului Sănătății și de Curtea de Conturi, care nu au constatat neregularități. A solicitat achitarea inculpatei pentru comiterea infracțiunilor de abuzul în serviciu, fapte din anii 2012 și 2015, în principal în temeiul art. 16, alin.1, lit. b, teza I-a CPP, deoarece activitatea infracțională imputată nu este consecința nesocotirii legislației primare, iar în subsidiar, în baza art. 16, alin.1, lit. b, teza II-a CPP, deoarece probatoriul nu susține comiterea faptelor cu intenție, ori a art. 16, alin.1, lit. c CPP.

Inculpatul V________ M_____-R___ a criticat sentința apelată arătând că, pe de o parte, (1)completul care a judecat cauza în fond nu a fost specializat în conformitate cu dispozițiile deciziei Curții Constituționale a României 417/03.07.8019, prin care a fost soluționat conflictul de natură constituțională dintre Parlamentul României și înalta Curte de Casație și Justiție, în opinia sa subzistând unul dintre cazurile de nulitate absolută, fiind încălcate disp. art. 89 alin. 1 din Legea 78/8000, potrivit cărora „pentru judecarea în primă instanță a infracțiunilor prevăzute în prezenta lege se constituie completuri specializate”, text care se coroborează cu disp. art. 354 alin, 1 Cod procedură penală care prevede că „instanța judecă în complet de judecată a cărui compunere este cea prevăzută de lege”.

In acest context devin incidente disp. art. 281 alin. 1 lit. a) Cod procedură penală care stabilește că încălcarea dispozițiilor privind compunerea completului de judecată atrage sancțiunea nulității absolute.

Susține inculpatul V________ A_____ A___ că a fost condamnat de instanța de fond in temeiul art. 26 Cod penal rap. la art. 13 ind. 8 din Legea 78/8000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție, rap. la art. 248 Cod penal cu aplicarea art. 74 lit. a), art. 76 Cod penal și art. 5 din Codul penal, astfel că văzând disp. deciziei CCR 417/03.07.8019, potrivit căreia „cauzele înregistrate pe rolul înaltei Curți de Casație și Justiție și soluționată de aceasta în primă instanță anterior Hotărârii Colegiului de conducere al Înaltei Curți de Casație și Justiție 14/23.01.2019 urmează a fi. rejudecate în condițiile art. 421 pct. ; 2 lit. b) Cod procedură penală de completurile specializate alcătuite potrivit art. 29 alin. 1 din Legea 78/2000 așa cum a fost modificată prin Legea 71/2003.

De aceea, cunoscând sancțiunea care intervine în privința judecării vinei cauze de un complet nespecializat în condițiile în care competența revenea unuia specializat este nulitatea absolută, în același sens pronunțându-se Tribunalul Suprem în deciziile 328/20.01.2004, 1082/24.02.2004, 1436/12.03.2004, 339 5/18.06.2004, 401/19.01.2005 și 32/05.01.2005.

Normele care reglementează competența materială în materie procesuală sunt de ordine publică (ocrotesc un interes public și anume buna administrare a actului de justiție) prin specializarea judecătorilor, această calitate fiind necesară în raport cu complexitatea, gradul de pericol social al faptelor și impactul social produs,

(2)Soluțiile pronunțate de instanța de fond în procedura camerei preliminare sunt nelegale și se impune desființarea acestora pentru același considerent al împrejurării că acestea au fost pronunțate de un complet nespecializat, subzistând în opinia sa aceeași sancțiune a nulității absolute fiind încălcate disp. art. 29 alin. 1 din Legea 78/2000 coroborat cu art, 384 Cod procedură penală și art. 281 Cod procedură penală.

(3)Hotărârea pronunțată de prima instanță trebuie desființată și pentru faptul că aceasta nu a fost motivată, fiind incidente disp. art. 421 pct. 1 lit, b) Cod procedură penală cu referire la art. 6 și 2 din Protocolul 7 pronunțat de Curtea Europeană a Drepturilor Omului.

În acest sens arată că cea mai mare parte a considerentelor hotărârii apelate sunt complinite prin reproducerea conținutului rechizitoriului a celor consemnate în încheierea pronunțată în procedura camerei preliminare, acestea fiind urmate de consemnarea situației de fapt și a susținerilor martorilor, în concret instanța de fond argumentează soluția de condamnare a inculpatului pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu doar pe parcursul a mai puțin de jumătate de pagină din sentință, prin simpla mențiune în sensul că ar fi îndeplinit cu rea-credință atribuțiile de serviciu legate de atribuirea și plata de către D_______ D_ D_______ D______ D D________ D_____ a lucrării „reparație instalație canalizare subsol” executată de _________________. Tulcea reprezentată de apelant.

Prin nemotivarea hotărârii asupra fondului învederează că i-a fost încălcat dreptul la un proces echitabil, fiind evident că instanța de fond s-a limitat doar la preluarea din rechizitoriu a stării de fapt, fără să realizeze o analiză a probelor administrate în raport de infracțiunile cu care a fost sesizată prin rechizitoriu.

(4)Instanța de fond a respins în mod netemeinic ca inadmisibilă cererea de constatare a nulității raportului de expertiză tehnică nr. 15/2016 întocmit de expert P_______ F______ în faza de urmărire penală, precum și a ordonanțelor de numire a acesteia prin încheierea de ședință din 13.03.2018. Este incidentă decizia C__ 22/18.01.2018 referitoare la excepția de neconstituționalitate a disp.art. 102 alin. 3, art. 345 alin. 3 și ant. 346 alin. 4 din Codul de procedură penală potrivit căreia excepția a fost admisă constatându-se că disp. art, 102 alin. 3 Cod procedură penală sunt constituționale în măsura în care, prin excluderea probei din cuprinsul lor se înțelege și eliminarea mijloacelor de probă, din dosarul cauzei.

Raportul de expertiză mai sus arătat a fost întocmit de expert P_______ F______ aceasta nefiind atestată de Ministerul Justiției, Expertul în discuție și-a declinat calitatea exclusiv prin legitimația _______ nr. _____ din 05.08,2011 de expert tehnic in toate domeniile, emisă de Ministerul Dezvoltării Regionale și Turismului - Direcția Generală Tehnică în Construcții, cu termen de valabilitate la 05.08.2021, aceasta nefiind acreditată eu calitatea de expert tehnic judiciar înregistrat la Ministerul Justiției, această împrejurare fiind constatata și de judecătorul de cameră preliminară al Curții de Apel C________.

În opinia sa raportul în discuție nu este un raport de expertiză (ca mijloc de probă în accepțiunea legii), ci un raport de constatare științifică întocmit de un specialist numit de organul de urmărire penală și nu prin procedura desemnării experților judiciari.

Întocmirea raportului numit „de expertiză” de către un expert tehnic care nu are calitatea de expert tehnic judiciar, atrage nulitatea probei administrate cu consecința excluderii probei obținută în mod nelegal fiind o nulitate absolută care nu poate fi înlăturată altfel. Sunt încălcate dispozițiile O.G. 2/21.01.2000 privind organizarea activității de expertiză tehnică judiciară și extrajudiciară aprobată prin Legea 156/2002 care prin art. 1 alin. 2, art. 2, art. 11 alin. 2 și 3 stabilește cu putere de lege că acreditarea și specializarea calității de expex t tehnic judiciar se dovedesc cu autorizația eliberată de Biroul centră' pentru expertize tehnice judiciare din cadrul Ministerului Justiției, care va întocmi tabelul nominal cuprinzând experții tehnici judiciari. Fiind vorba de un caz de nulitate relativă, Curtea trebuie să aprecieze asupra vătămării concrete care i-a fost adusă prin menținerea ca probă legal obținută a acestui raport întocmit de un expert neautorizat, astfel că sunt aplicabile considerentele deciziei OCR 302/04.05.2017 referitoare la excepția de neconstituționalitate a disp. art. 281 alin. 1 lit. b) Cod procedură penală prin care s-a stabilit că, din analiza disp. art. 282 Cod procedură penală și a celor reținute de doctrină, Curtea constată că, în cazul nulității relative, vătămarea se referă la o încălcare a normelor ce are drept consecință o afectare a drepturilor procesuale ale persoanei îndreptățită de a o invoca, Din această perspectivă i s-a încălcat dreptul la apărare, cunoscut fiind faptul că de modul în care expertul judiciar își îndeplinește atribuțiile și responsabilitățile, depinde pronunțarea unei soluții legale și temeinice de către instanța de judecată ( decizia Î.C.C.J. 20/2014 ) instanța de fond dând prioritate în mod greșit acestui raport.

Prin respingerea cererii prin care a solicitat înlăturarea acestui raport de expertiză de la dosar, instanța de fond a încălcat și prevederile art. 21 alin. 3 privind dreptul la un proces echitabil din Constituția României precum și cele ale art. 6 din Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, permițând astfel acuzării, prin acceptarea probei ca fiind valabilă, să se folosească de o probă obținută în mod nelegal în faza urmăririi penale, dând o valoare covârșitoare acestei probe.

(5)Instanța de fond a respins în mod nelegal cererea privind constatarea nulității mandatului dat apărătorului ales al părții civile cât și a apărărilor formulate de acesta.

În acest context arată că este de observat Adresa nr. 8863/05.07.2019 emisă de D.S.P. din care rezultă clar faptul că contractul de asistență juridică prin care apărătorul angajat a fost împuternicit să reprezinte partea în acest proces nu este avizat de Ministerul Sănătății, fiind incidente disp. art. 1 alin. 2, lit. a) din O.U.G. 26/2012 potrivit cărora în situații temeinic justificate în care activitățile juridice nu se pot asigura de către personalul de specialitate juridică angajat, pot fi achiziționate servicii de această natură numai cu aprobarea ordonatorilor principali de credite pentru autoritățile si instituțiile publice ale administrației publice centrale.

(6)Pe fondul cauzei, în temeiul disp. art. 421 pct. 1 Rt. a) Cod procedură penală rap. la art. 16 alin. 1 Ut. c) șl art. 396 alin. 1 Cod procedură penală a solicitat achitarea apreciind că în cauză nu există probe în sensul că a săvârșit infracțiunea pentru care a fost condamnat de instanța de fond.

Niciuna dintre probele administrate în cele două faze procesuale anterioare nu conving despre existența faptei reținută în sarcina sa. Între societatea pe care a administrat-o și instituția contractantă a existat un contract de antrepriză valabil încheiat în baza căruia _________________. a executat o lucrare de înlocuire a rețelei de drenare a apelor menajere din instituție către conducta situată sub terasamentul căii publice. Lucrarea a constat în înlocuirea conductelor vechi de peste 50 de ani cu materiale performante utilizate în prezent și care au fost în mare parte încorporate în subsolul parțial betonat al construcției D.8.P. Tulcea și parțial în subsolul curții acesteia. Martorii audiați au confirmat executarea integrală a lucrării cu materialele achiziționate în baza documentelor justificative, materiale care au fost stabilite prin devizele de lucrări întocmite și aprobate prin proiectul de autorizare a lucrării. Specialistul numit în faza de urmărire penală nu a vizualizat întreaga lucrare împrejurare care duce la netemeinicia concluziilor acestuia prin stabilirea unui procent de înlocuire foarte mic. Este ilogic și complet în afara normelor tehnice că această rețea sanitară poate fi compusă în prezent din materiale mixte, parte din ele fiind achiziționate in prezent, parte din ele fiind cele încorporate la data edificării construcției. Susține acest lucru deoarece din punct de vedere tehnic aceste materiale nu pot fi încorporate/îmbinate.

Trebuie remarcat și faptul că ceilalți experți care și-au spus părerea în această cauză au concluzionat și au recunoscut imposibilitatea reală de a putea măsura și identifica în concret piese din care este compusă lucrarea, singura persoană care a susținut contrariul fiind doamna P_______ F______, care nu a avut competența legală să-și spună părerea.

Același expert (P_______ F______) mai susține și fără să dovedească că prețul lucrării este unul mult diminuat față de cel de 43,788,88 lei întocmind un tabel cu anumite prețuri despre care spune că ar fi prețurile reale la acea dată pe piața lucrărilor de instalații sanitare, dar fără să indice sursa acestei concluzii, de unde au fost luate aceste valori, de la ce operator economic sau pagină de internet.

Se impune concluzia că acuzarea nu a adus nicio dovadă privind faptul ca achiziția a fost trucată sau că apelantul a avut vreo înțelegere frauduloasă cu inculpata B_______ B________ B______, afirmația sa fiind susținută de probele administrate în cauză.

Mai mult decât atât, lucrarea pe care a realizat-o este funcțională și la acest moment, astfel că pretențiile părții civile sunt nejustificate.

Inculpatul B____ B_____ nu a motivat în scris apelul conform art. 412, alin. 4 CPP, însă, în cadrul dezbaterilor, a solicitat achitarea sa în temeiul art. 16, alin. 1, lit. c CPP.

În fața Curții a fost audiată inculpata B_______ B________ B______ și s-au administrat probele cu expertiza judiciară evaluatorie mobiliară și înscrisuri.

Inculpatul B____ B_____ s-a prevalat de dreptul la tăcere în fața instanței de apel.

Prin rezoluția scrisă din 20.03.2020 s-a constatat suspendată de drept cauza conform art.43, alin. 2 din anexa la decretul nr. 195/16.03.2020 al Președintelui României, judecata fiind reluată în urma rezoluției scrise din 20.05.2020, conform art. 64, alin. 6 din anexa nr. 1 la decretul nr. 240/14.04.2020 a Președintelui României.

Prin cererea din data de 25.06.2020, apelanta inculpată B_______ B________ B______ a invocat excepțiile de neconstituționalitate a disp. art. 297, alin. 1 din L. nr. 286/2009 privind Codul penal și art. III, alin. 2 din OUG nr. 13/2017, solicitând sesizarea instanței de contencios constituțional în vederea soluționării acestora, cererea fiindu-i respinsă ca inadmisibilă prin încheierea din 09.07.2020, rămasă definitivă prin decizia penală nr. 616/06.10.2020 a Înaltei Curți de Casație și Justiție.

La data de 26.11.2020, apelanta inculpată B_______ B________ B______ a formulat cerere de suspendare a cauzei până la soluționarea sesizării Tribunalului N____ în dosarul nr. _____________ adresate Curții de Justiție a Uniunii Europene în vederea pronunțării unei hotărâri preliminare, cerere respinsă motivat prin încheierea penală din data de 09.12.2020.

Examinând legalitatea și temeinicia sentinței primei instanțe din perspectiva criticilor formulate, precum și din oficiu sub toate aspectele, Curtea constată:

În soluționarea apelului inculpatului V________ M_____-R___, Curtea observă că sentința penală în prezenta cauză apelată i-a fost comunicată inculpatului la data de 19.12.2019, aceasta fiind primită personal de inculpatul destinatar, iar cererea de apel a fost formulată de acesta la data de 22.01.2020.

Potrivit dispozițiilor art. 410, alin. 1 CPP, în varianta legislativă existentă în vigoare la momentul declarării căii de atac, termenul de apel este de 10 zile, dacă legea nu dispune altfel, și curge de la comunicarea copiei minutei.

Față de această situație de fapt și stare de drept, văzând că termenul de declarare a apelului de către inculpatul V________ M_____-R___ a început să curgă la data de 19.12.2019 și s-a împlinit la data de 30.12.2019, Curtea va respinge ca tardiv apelul declarat la 22.01.2020 de apelantul inculpat V________ A_____ A___ împotriva sentinței penale nr. 255/17.12.2019 pronunțată de Tribunalul Tulcea în dosarul nr. ____________.

Soluționând apelul parchetului în referire la același inculpat, Curtea reține că prin rechizitoriul nr. 71/P/2016 din 11 august 2017 al Direcției Naționale Anticorupție – G________ G_________ G________ s-a dispus trimiterea în judecată a lui V________ M_____-R___, administrator al _____________, pentru săvârșirea infracțiunii de complicitate la abuz în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit prev. de art. 48 alin. 1 C.pen. – art. 132 din Legea nr. 78/2000 privind prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție raportat la art. 297 alin.1 C.pen. (în legătură cu emiterea facturii nr. TL BAL 0103 din 14.05.2012 în valoare de 47,706.74 RON aferentă situației de lucrări “deviz ofertă DSP 208” cu aceeași valoare întocmită de _____________ relativ la achiziția lucrării RK instalație canalizare subsol de la _____________ - conform contract nr.3535 din 02.05.2012).

Potrivit înscrisurilor reprezentate de copia certificatului de deces _______.11, nr. ______ / 2021 și extrasul din registrul de deces nr. _____/16.02.2021, la data de 02.02.2021 a survenit decesul inculpatului V________ M_____-R___, astfel încât, în lumina art. 16, alin. 1, lit. f, teza a III-a CPP, acțiunea penală se stinge în stadiul de soluționare în care se află, iar procesul penal urmează să înceteze față de acest inculpat potrivit dispozițiilor art. 396, alin. 1 și alin. 6 CPP.

D____ consecință, acțiunea civilă exercitată față de inculpatul V________ M_____-R___ va fi lăsată nesoluționată, conform art. 25, alin. 5 CPP și art. 397 CPP.

În continuare, analizând și celelalte apeluri declarate în cauză, realizând propriul examen al materialului probator administrat pe parcursul procesului penal, Curtea apreciază că situația de fapt reținută de prima instanță a fost corect stabilită, astfel încât, nefiind contestată de procuror sau părți, nu va mai fi reluată, instanța de apel urmând a oferi, însă, explicații suplimentare care vor fundamenta soluțiile ce vor fi dispuse în cauză.

Cât privește aspectele de nelegalitate învederate de apelanta inculpată B_______ B______ B________, Curtea va arăta că, potrivit înscrisurilor reprezentate de extrasele hotărârilor nr. 14/2016, nr. 9/2017 și nr. 12/2018 ale colegiului de conducere al Tribunalului Tulcea, completul penal de judecată CPF3 – cameră preliminară și fond – constituit la nivelul primei instanțe și căruia prezenta cauză i-a fost repartizată în mod aleatoriu spre soluționare este complet specializat să judece faptele de corupție în sensul art. 29 din L. nr. 78/2000 și al D.C.C.R. nr. 417/2019.

Față de critica nemotivării hotărârii primei instanțe, Curtea găsește că judecătorul Tribunalului a prezentat raționamentul logico-juridic care a condus la pronunțarea soluțiilor în cauză, a indicat și analizat probele administrate, precum și temeiurile de drept care au fundamentat soluțiile. Faptul că prima instanță și-a însușit starea de fapt expusă în rechizitoriu și că a explicat în numai patru pagini faptele și împrejurările de fapt care au condus la stabilirea existenței infracțiunilor și vinovăției inculpaților în comiterea acestora nu pot conduce la aprecierea lipsei motivării hotărârii, aceasta pentru că dispozițiile legale și convenționale incidente în materie nu condiționează motivarea actului de o anumite amploare (întindere) a acesteia. De altfel, echitatea procesului penal se apreciază în ansamblu, prin observarea întregii proceduri judiciare, iar nu prin trimitere la acte individuale, privite ut singuli.

În referire la nulitatea raportului de expertiză tehnică întocmit în faza de urmărire penală de expertul P_______ F______, Curtea constată că, prin cererile și excepțiile formulate în procedura camerei preliminare, inculpata B_______ B________ B______ a invocat nelegalitatea administrării unei astfel de mijloc de probă, prin încheiere rămasă definitivă judecătorul de cameră preliminară apreciind că proba a fost legal administrată, respingând cererile/excepțiile inculpatei.

Prin urmare, aspectul a fost analizat cu titlu definitiv în cadrul procedurii filtru și, neregularitatea invocată nefiind reglementată în categoria celor care atrag sancțiunea nulității absolute (art. 281, alin. 1 CPP), după cum pretinde inculpata prin motivele de apel – subliniază Curtea că D.C.C.R. nr. 802/2017 face trimitere la sancțiunea excluderii probelor ca urmare a constatării nulității absolute a actului prin care au fost dispuse ori a instrumentului prin care au fost administrate în condițiile art. 102, alin. 1 CPP și art. 101, alin. 1-3 CPP, ipoteze străine de prezenta cauză - apelanta inculpată nu se mai află în termenul legal statuat (art. 282, alin.3 și alin.4, lit. a CPP) pentru invocarea nulității relative.

Nu poate fi primită solicitarea apelantei inculpate de constatare a nulității contractului de mandat judiciar încredințat de partea civilă D.S.P. Tulcea avocatului C______ N______ în lipsa avizului Ministerului Sănătății, conform O.U.G. nr. 26/2012 (art.1, alin. 2, lit. a), și aceasta pentru că, în lumina dispozițiilor art. 1250 C.civ. referitoare la art. 1242 C.civ, art. 1238, alin. 2 C.civ. și art. 1226, alin. 2 C.civ., nulitatea pretins a fi constatată nu poate fi decât una relativă, astfel că apelanta inculpată nu are calitatea procesuală de a o invoca (art. 1248, alin. 2 C.civ.), necesitatea avizului ministerului la încheierea contractului de mandat nefiind prevăzută în interesul inculpatei, terț față de contractul de mandat analizat.

Cu privire la încălcarea principiului ne bis in idem prin inițierea și derularea prezentei proceduri judiciare după verificările administrative efectuate de corpul de control al Ministerului Sănătății și de Curtea de Conturi, instanța de apel găsește că cercetările administrative inițiale anterior menționate nu întrunesc cerința caracterului penal, neputând fi asimilate procedurilor penale și nici interpretate în lumina principiilor aplicabile „acuzațiilor în materie penală”.

Astfel, pășind spre verificarea celor trei criterii apreciate drept pertinente pentru stabilirea naturii penale a procedurilor analizate – calificarea juridică dată de dreptul național, natura însăși a faptei ilicite și a procedurii în care este cercetată și severitatea sancțiunii pe care persoana cercetată o riscă, după caz, miza procedurii analizate – Curtea observă că, pe de o parte, în sistemul nostru de drept procedurile desfășurate de corpul de control al Ministerului Sănătății și Camera de Conturi nu sunt calificate ca având caracter penal, iar pe de altă parte, finalitatea controalelor este recuperarea eventualului prejudiciu identificat (cauzat), iar nu pedepsirea persoanei responsabile – după cum rezultă din măsurile dispuse prin raportul de control nr. 1160/2016 și din dispozițiile art. 33, alin. 3 și art. 62-64 din L. nr. 94/1992, rep. – aspecte în raport de care procedurile invocate de apelanta inculpată nu pot fi apreciate ca având natură penală și, drept urmare, nu pot susține întrunirea condiției „bis” (hotărârile C.J.U.E. pronunțate în cauzele C-537/16, par. 28-33 și C-617/10, par. 35-36 ).

Revenind la situația de fapt și normele de drept incidente în materie, Curtea reține că potrivit art.1 din OUG nr. 34/2006, privind atribuirea contractelor de achiziție publică, a contractelor de concesiune de lucrări publice și a contractelor de concesiune de servicii, „Prezenta ordonanță de urgență reglementează procedurile de atribuire a contractului de achiziție publică, a contractului de concesiune de lucrări publice și a contractului de concesiune de servicii, precum și modalitățile de soluționare a contestațiilor formulate împotriva actelor emise în legătură cu aceste proceduri.”

Observând în continuare dispozițiile art. 19 rap. la art. 3, lit. ș din O.U.G. nr. 34/2006, privind atribuirea contractelor de achiziție publică, a contractelor de concesiune de lucrări publice și a contractelor de concesiune de servicii, în modalitatea legislativă în vigoare în luna mai 2012, Curtea constată că achiziția directă de produse, servicii sau lucrări nu este o formă (veritabilă) de atribuire a contractului de achiziție publică, astfel că în acest caz excepțional nu se încheie un contract de achiziție publică în sensul art. 3, lit. b,e1 și f din OUG nr. 34/2006.

În acest scop, dispozițiile art. 124 din actul normativ analizat arată că, peste pragul prevăzut la art. 19 (_____ euro în anul 2012, respectiv _____ euro în anii 2013 și 2015), este nevoie de procedura cererii de oferte, care începe prin publicarea invitației de participare la procedura de atribuire a contractului în SEAP.

Deci, concluzionează Curtea, achiziția directă de produse, servicii sau lucrări este o excepție de la procedura de achiziție publică reglementată de dispozițiile OUG nr. 34/2006 și, pentru îndeplinirea corectă a acesteia, legea impunea întrunirea cumulativă a două condiții: (1)valoarea achiziției să nu depășească echivalentul a _____ euro în anul 2012, respectiv a _____ euro în anii 2013 și 2015 și (2)achiziția să aibă la bază documente justificative.

În cauză, în primăvara anului 2012 are loc o achiziție directă de lucrări de către D.S.P. Tulcea pentru care inculpata B_______ B________ B______ sondează piața, verificând/comparând ofertele _________________., __________________. și s.c. L____ Basic s.r.l., și decide achiziționarea lucrărilor de reparație/înlocuire a instalației de canalizare subsol de la _________________., în mod direct, această societate comercială având oferit cel mai mic preț.

Culegerea informațiilor privind prețurile practicate în respectivul sector de activitate putea avea loc și la sediile societăților comerciale prestatoare, caz în care achiziția urma a avea loc în lipsa unor oferte scrise, însă în această formă putând ridica semne de întrebare referitoare la modalitatea alegerii executantului final. Cu toate acestea, inculpata B_______ B________ B______ primește ofertele de preț, fără însă a le înregistra în registrul de corespondență a DSPJ Tulcea, aspect ce permite aprecierea posibilității întocmirii ofertelor scrise pro causa, chiar ulterior executării lucrării și achitării contravalorii acesteia (de altfel, teză susținută și de martorul W________ W_____).

Pentru a-și dovedi buna-credință și a elimina eventualele suspiciuni referitoare la modalitatea desemnării societății „câștigătoare”, inculpata a solicitat oferte de la cele trei societăți comerciale anterior nominalizate. În acest sens, le-a înaintat liste cu antemăsurătorile realizate de martorul J____ J___, instalatorul-fochist al DSP Tulcea, și a solicitat respectarea cantităților menționate.

Prin oferta nr.73/20.04.2012, _________________. arăta disponibilitatea de a executa lucrările contra sumei de _____,74 lei. Adresa era semnată de inculpatul V________ A_____ A___, administratorul societății, dar neînregistrată în corespondența DSP Tulcea.

Devizul ofertă din partea __________________. pentru suma de _____,75 lei a fost semnat și ștampilat de fostul administrator al persoanei juridice, martorul W________ W_____, care la acea vreme avea ridicat dreptul de administrare a societății ca urmare a declanșării procedurii insolvenței, actul fiind însă întocmit de inculpatul V________ A_____ A___ (cu care martorul se afla în relații profesionale apropiate) și înaintat martorului spre semnare prin intermediul nașului său, D_________ A____, cunoștință comună a celor doi, aspect relatat de martorul în discuție. Nici acest deviz nu a fost înregistrat în corespondența DSP Tulcea.

Cea de-a treia societate verificată de inculpată sub aspectul prețurilor practicate, s.c. L____ Basic s.r.l., era condusă de inculpatul B____ B_____, după cum declară martorul W________ W_____, persoană care potrivit declarațiilor martorului O_______ O_________ era apropiată inculpatei B_______ B________ B______ (prietenă de familie cu aceasta). Devizul ofertă al s.c. L____ Basic s.r.l. era în valoare de _____,68 lei, act de asemenea rămas neînregistrat în corespondența DSPJ Tulcea.

Față de cele ce au precedat, analizând coroborat probele administrate prin declarațiile persoanelor anterior nominalizate și înscrisurile menționate, instanța de apel apreciază că, atâta vreme cât inculpatul V________ a „câștigat” execuția lucrării de reparație a instalației de canalizare a subsolului în contextul prezentării unei contraoferte fictive - realizată tot de el (oferta __________________.) și al întrecerii în oferte tocmai cu B____ B_____, persoană apropiată inculpatei M_______, este evident că între inculpații V________ și M_______ existau legături personale sau de afaceri strânse cel puțin la nivelul celor desfășurate între inculpații B____ și M_______. Pe această cale se justifică și alegerea celor trei societăți comerciale de către inculpată în scopul formulării de oferte de preț pentru lucrările în discuție – persoane juridice controlate de apropiații săi – o altă explicație nefiind furnizată de inculpată. Dimpotrivă, aceasta a arătat că „în mod sigur nu eu i-am spus despre lucrări lui V________ . Nu știu de unde a aflat, poate de pe site, și s-a prezentat la sediul DSP Tulcea.” Or, afirmația anterior citată este contrazisă evident de cererile de oferte semnate de inculpată și adresate celor trei societăți comerciale, având anexate antemăsurătorile realizate de prepușii DSP Tulcea, înscrisuri ce se regăsesc în dosarul de urmărire penală, vol. IV, pag. 28, 35, 39.

În acest context, DSPJ Tulcea încheie cu ________________. contractul de lucrări nr. 3535/02.05.2012, iar la data de 14.05.2012 are loc recepția lucrării menționate, contravaloarea acesteia fiind achitată la data de 21.05.2012 (OP nr. 603/21.05.2012) pe bază de documente justificative – contract și factură (d.u.p., vol. IV, f. 5 și 17-21).

Potrivit raportului de expertiză tehnică judiciară întocmit în cauză în faza judecății în apel de expertul judiciar autorizat A.N.E.V.A.R. I____ D_____ M____ ca urmare a evaluării lucrărilor și instalațiilor executate de _________________. conform contractului nr. 3535/02.05.2012, valoarea bunurilor mobile, lucrărilor și serviciilor implicate de repararea instalației de canalizare la subsol efectuată în anul 2012 a fost de _____,44 lei, suma conținând TVA, respectiv de _____,74 lei fără TVA.

Potrivit constatărilor expertului tehnic judiciar ca urmare a analizei planurilor instalațiilor sanitare executate de proiectantul clădirii sediului DSP Tulcea în anul 1977 și a măsurătorilor efectuate personal în teren, devizul antemăsurătoare pus la dispoziția ofertanților de către DSPJ Tulcea conține cantități de lucrări greșit estimate, diferențele dintre proiect și cele pretins a se executa fiind exagerate. Astfel, devizul antemăsurătoare conține lucrare demontare țeavă fontă canalizare 100 mm pe o lungime de 185 m, pe când în realitate erau numai 35 m de asemenea țeavă, ori lucrare demontare țevi fontă 110 mm pe o lungime de 455 m, în realitate fiind numai 60 m cu asemenea dimensiuni, sau lucrare demontare țeavă canalizare pvc 110 m pe o lungime de 252 m, în realitate fiind identificați numai 90 m liniari de țeavă cu asemenea dimensiuni.

Ca urmare a acestor abateri, deoarece în cauză a lipsit dispoziția de șantier a unui proiectant/diriginte de șantier sau o notă de renunțare la lucrări din partea DSP Tulcea, executantul _________________. a întocmit devizul ofertă conform cantităților de măsurători puse la dispoziție de către DSP Tulcea, însă, ulterior, deși în realitate nu a mai executat toate lucrările conținute în deviz, a pretins plata acestora, iar DSP Tulcea le-a achitat ca și când ar fi fost puse în operă.

Cu privire la proba cu expertiza tehnică judiciară având ca obiect evaluarea lucrărilor și instalațiilor executate în beneficiul DSP Tulcea, Curtea validează din perspectiva legalității și concludenței lucrarea de specialitate realizată în cauză de expertul tehnic judiciar membru A.N.E.V.A.R. I____ D_____ M____, mijloc de probă administrat în cursul judecății în apel, urmând a înlătura celelalte lucrări realizate în cauză ca nefiind relevante pentru stabilirea valorii bunurilor și lucrărilor expertizate, pentru alte aprecieri, inclusiv din perspectiva respectării dispozițiilor O.G. nr. 24/2011, trimițând la încheierea de ședință din 09.07.2020 prin care instanța de apel a încuviințat cererea de probatoriu formulată de apelanta inculpată.

Conform art. 297, alin. 1 CP, „Fapta funcționarului public care, în exercitarea atribuțiilor de serviciu, nu îndeplinește un act sau îl îndeplinește în mod defectuos și prin aceasta cauzează o pagubă ori o vătămare a drepturilor sau intereselor legitime ale unei persoane fizice sau ale unei persoane juridice se pedepsește cu închisoarea de la 2 la 7 ani și interzicerea exercitării dreptului de a ocupa o funcție publică”, iar potrivit art. 132 din L. nr. 78/2000, „În cazul infracțiunilor de abuz în serviciu sau de uzurpare a funcției, dacă funcționarul public a obținut pentru sine ori pentru altul un folos necuvenit, limitele speciale ale pedepsei se majorează cu o treime.”

În același, dispozițiile art. 248 CP din 1969 statuau că, „ Fapta funcționarului public, care, în exercițiul atribuțiilor sale de serviciu, cu știință, nu îndeplinește un act ori îl îndeplinește în mod defectuos și prin aceasta cauzează o tulburare însemnată bunului mers al unui organ sau al unei instituții de stat ori al unei alte unități din cele la care se referă art. 145 sau o pagubă patrimoniului acesteia se pedepsește cu închisoare de la 6 luni la 5 ani”, iar art. 132 din L. nr. 78/2000, în forma din luna mai 2012, arăta că „Infracțiunea de abuz în serviciu contra intereselor publice, infracțiunea de abuz în serviciu contra intereselor persoanelor și infracțiunea de abuz în serviciu prin îngrădirea unor drepturi, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un avantaj patrimonial sau nepatrimonial, se pedepsește cu închisoare de la 3 la 15 ani.”

Prin Decizia nr. 405/2016, publicată în M.Of. nr. 517 din 8 iulie 2016, Curtea Constituțională a constatat că dispozițiile art. 297 alin. (1) CP sunt constituționale în măsura în care prin sintagma "îndeplinește în mod defectuos" se înțelege "îndeplinește prin încălcarea legii ". Prin aceeași decizie, Curtea a statuat "că neîndeplinirea ori îndeplinirea defectuoasă a unui act trebuie analizată numai prin raportare la atribuții de serviciu reglementate expres prin legislația primară - legi și ordonanțe ale Guvernului. Aceasta deoarece adoptarea unor acte de reglementare secundară care vin să detalieze legislația primară se realizează doar în limitele și potrivit normelor care le ordonă." (pct. 60)

Examinând întrunirea în cauză a condițiilor de tipicitate a infracțiunii de abuzul în serviciu pentru care inculpata a fost trimisă în judecată – fapta din anul 2012, Curtea reține că inculpata B_______ B________ B______, în calitate de director executiv al DSPJ Tulcea, nu a urmărit respectarea legii cu ocazia executării contractului de lucrări nr. 3535/02.05.2012 încheiat cu ________________. prin aceea că nu și-a îndeplinit obligația de a asigura verificarea execuției corecte a lucrărilor de construcții prin diriginți de specialitate sau agenți economici de consultanță specializați, pe tot parcursul lucrărilor, conform art. 21, lit d din L. nr. 10/1995 privind calitatea în construcții în referire la art. 13, alin. 3 din aceeași lege, în forma în vigoare la data faptei.

Consecința neîndeplinirii obligației legale a fost plata unor bunuri și lucrări care în realitate nu au fost achiziționate de către DSP Tulcea, încălcând dispozițiile art. 2, pct. 33 din L. nr. 500/2002, prin aceea că nu și-a conservat competența – ce reprezintă totodată obligația legală - de a verifica realitatea și cuantumul obligației de plată către creditor, și ale art. 5, alin. 1 referitor la art. 2, lit. o,v,p din O.G. nr. 119/1999, prin aceea că a nesocotit principiile legalității și regularității care stau la baza bunei gestiuni financiare în utilizarea fondurilor publice și administrarea patrimoniului public. Ar fi inutilă examinarea respectării principiului economicității operațiunii cât timp aceasta are ca premisă o operațiune reală, corect și legal efectuată, pe când în cauză probatoriul susține că inculpata a plătit pentru operațiuni scriptice, fără corespondent în realitatea obiectivă.

Nu poate fi reținută nesocotirea legislației achizițiilor publice, după cum Curtea a detaliat mai sus, raportat la împrejurarea că achiziția directă a bunurilor și lucrărilor de la ________________. nu reprezintă o modalitate de atribuire a contractului de achiziție publică, ci o excepție de la această procedură, iar suma achitată s-a încadrat în limitele impuse de art. 19 din OUG nr. 34/2006 și a avut la bază documente justificative.

Consecința inacțiunilor inculpatei o reprezintă prejudicierea patrimoniului public cu contravaloarea bunurilor și lucrărilor plătite de către DSP Tulcea fără a fi în realitate achiziționate de această instituție, adică cu suma de _____,30 lei ca diferență dintre suma plătită către la ________________. - _____,74 lei – și valoarea reală a lucrărilor puse în operă de societatea executantă - _____,44 lei.

Pentru acelerași rațiuni, suma de _____,30 lei reprezintă un folos financiar necuvenit procurat de inculpată societății comerciale executante.

În desfășurarea celor de mai sus, inculpata B_______ B________ B______ a acționat cu intenție directă, animată de ideea „indemnizării” speciale a coinculpatului V________, cel mai probabil în scopul satisfacerii unor interese financiare personale ale inculpatei ori de altă natură, însă, acestea din urmă nu sunt confirmate de probele administrate în cauză.

Reaua-credință a inculpatei rezultă din modalitatea în care a acționat, justificându-și opțiunea contractuală prin intermediul unor oferte scrise de care, din punct de vedere legal, nu era nevoie, însă pe care nu le înregistrează în corespondența instituției,ofertele sunt emise de persoane apropiate inculpatei pe baza unor antemăsurători de strictă specialitate semnate de instalatorul J____ J___, dar întocmite de alte persoane – potrivit relatărilor acestuia, martorul nu beneficia de un calculator pentru a întocmi un astfel de deviz (ca formă) – nu urmărește execuția lucrării prin persoane specializate, potrivit L. nr. 10/1995, tolerând astfel abaterile sesizate, însă recepționează lucrarea prin intermediul unei comisii formată din lucrători ai DSP Tulcea, plătește sume exagerate pentru lucrări care aparent au fost propuse de instalatorul J____ J___, iar banii ajungând la un apropiat de–al inculpatei. Este posibilă și conivența martorului J____ J___ cu ocazia realizării antemăsurătorilor, însă o asemenea ipoteză nu este probată.

Simpla neglijență a inculpatei în nedesemnarea unui diriginte de șantier care să fi sesizat neconcordanțele dintre antemăsurători și lucrările efectiv puse în operă nu este justificată de natura relațiilor dintre ofertanți și inculpată, dar nici de vigilența și specializarea inculpatei în materia achizițiilor – potrivit relatării martorei I______ I______, potențialii achizitori discutau direct cu inculpata în biroul acesteia, inculpata fiind implicată activ în procedurile de achiziții, nimic nu se decidea fără acordul său – astfel încât atitudinea subiectivă a inculpatei nu poate fi acceptată în această formă.

Față de toate cele ce au precedat, Curtea reține că infracțiunea analizată există, a fost comisă de inculpată și aceasta a acționat cu vinovăția cerută de lege.

Referitor la legea penală mai favorabilă inculpatei, Curtea găsește că în mod corect prima instanță a apreciat-o ca fiind Codul penal din 1969, argumentul actual fiind reprezentat de sancțiunea ce urmează as fi aplicată inculpatei și modalitatea de individualizare judiciară a executării acesteia la care instanța de apel se va opri.

Sub aspectul cuantumului pedepsei aplicate, Tribunalul a greșit indemnizând inculpata prin prisma vârstei, a pregătirii acesteia și a lipsei antecedentelor sale penale și aceasta pentru că un comportament pozitiv nu reprezintă decât un semn de normalitate într-o societate corect structurată, iar vârsta și pregătirea inculpatei reprezintă factori care au facilitat acesteia comiterea infracțiunii în prezenta judecată.

Prin urmare, se impune reformarea hotărârii primei instanțe în sensul celor de mai sus, înlăturând dispozițiile art. 74, alin. 1, lit. a – art. 76, lit. c CP din 1969 și majorând pedeapsa principală aplicată inculpatei B_______ B______ B________ pentru săvârșirea infracțiunii de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un avantaj patrimonial sau nepatrimonial (faptă din anul 2012), de la 1 an închisoare la 3 ani închisoare, minimul special prevăzut de dispozițiile art. 132 din L. nr. 78/2000, în varianta legislativă existentă la data de 21.05.2012, în referire la art. 248 CP din 1969, cuantum stabilit prin observarea consecințelor faptei inculpatei și a circumstanțelor sale personale, fără a face abstracție de durata procedurii judiciare și data comiterii faptei.

Va face aplicarea dispozițiilor art. 71 CP din 1969 / art. 64, alin. 1, lit. a, teza a II-a și lit. b CP din 1969 raportat la art. 8 si art. 3 din Protocolul nr. 1 din Convenția Europeana a Drepturilor Omului pe durata executării pedepsei.

Cu privire la celelalte două infracțiuni imputate inculpatei B_______ B________ B______, pretins a fi comise în anii 2013 și 2015, observând în continuare concluziile raportului de expertiză tehnică judiciară administrat în faza apelului, Curtea reține că, deși mecanismul prin care banii publici au ieșit din patrimoniul DSP Tulcea este același cu cel descris mai sus, în cazul acestor două fapte activitatea materială reținută în sarcina inculpatei nu a produs o pagubă patrimoniului public, lipsind astfel condițiile de tipicitate obiectivă ale infracțiunii de abuzul în serviciu, în modalitățile descrise faptele nefiind prevăzute de legea penală.

Astfel, potrivit raportului de expertiză menționat, valoarea cazanului de apă caldă ACK 2 – 400 marca ARIKAZAN, a lucrărilor și serviciilor de montare – anul 2013 – este de _____,10 lei, cu TVA, iar DSP Tulcea a achitat _____ lei.

În cazul lucrărilor din anul 2015, vizând instalația termică, raportul de evaluare menționează suma de ______,09 lei, cu TVA, pe când suma totală plătită de DSP Tulcea a fost de ______,17 lei.

În aprecierea neîndeplinirii condiției producerii unui prejudiciu, Curtea a avut în vedere observația expertului evaluator (f. 164 d.i. apel, vol. II) potrivit căreia, în acord cu standardele ANEVAR GEV 500, diferența de până la 20% între două evaluări cu aceiași termeni de referință, indiferent de data evaluărilor, nu poate fi considerată a priori o nerespectare a standardelor de evaluare.

Față de această precizare, diferențele dintre sumele rezultate din evaluare și cele efectiv achitate încadrându-se în marja de 20%, urmează ca acestea să nu fie reținute drept prejudiciu produs părții civile, cu consecința dispunerii unor soluții de achitare a inculpatei pentru faptele din anii 2013 și 2015 în temeiul art. 16, lit. b, teza I-a CPP.

Curtea, în raport cu criteriile de mai sus și văzând ca sunt întrunite cerințele art. 86¹ CP din 1969, apreciază ca pronunțarea condamnării la pedeapsa închisorii reprezintă un avertisment suficient pentru inculpată în sensul de a nu mai comite noi infracțiuni, chiar dacă pedeapsa nu s-ar executa în regim de detenție, urmând să suspende sub supraveghere executarea pedepsei închisorii pe durata termenului de încercare de 5 ani compus din durata pedepsei, la care se adaugă intervalul de 2 ani, stabilit de instanță conform art. 86² CP din 1969.

În baza art. 86³, alin. 1 Cod penal din 1969, inculpata se va supune următoarelor măsuri de supraveghere pe durata termenului de încercare:

- să se prezinte la datele fixate la Serviciul de Probațiune Tulcea, conform programului ce se va stabili de această instituție ;

- să anunțe, în prealabil, orice schimbare de domiciliu, reședință sau locuință și orice deplasare ce depășește 8 zile, precum și întoarcerea ;

- să comunice și să justifice schimbarea locului de muncă ;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele de existență.

Va desemna Serviciul de Probațiune Tulcea drept instituție însărcinată cu supravegherea îndeplinirii obligațiilor impuse inculpatei.

În baza art. 404, alin. 3, teza a II-a CPP, va atrage atenția inculpatei asupra dispozițiilor art. 864, alin. 1 și 2 Cod Penal din 1969 cu referire la art. 83 și art. 84 Cod Penal din 1969, privind revocarea suspendării executării pedepsei în cazul săvârșirii unei infracțiuni în cursul termenului de încercare și în cazul nerespectării cu rea-credință a măsurilor de supraveghere prevăzute de lege ori stabilite de instanță.

În baza art. 71, alin. 5 CP din 1969, pe durata suspendării sub supraveghere a executării pedepsei se va suspenda executarea pedepsei accesorii a interzicerii drepturilor prevăzute la art. 64, alin.1 teza a II –a, lit. b CP din 1969.

Cu privire la inculpatul B____ B_____, acestuia imputându-i-se o activitate infracțională corelativă faptei inculpatei B_______ B________ din anul 2015, față de aprecierea Curții vizând neîntrunirea condiției prejudiciului în cazul acestei fapte, urmează a se dispune achitarea acestui inculpat pentru complicitate la abuzul în serviciu comis de inculpata M_______, forma de participație penală în discuție având caracter subsidiar și presupunând comiterea unei infracțiuni (fapte penale) de către autor.

Referitor la infracțiunile de fals în înscrisuri sub semnătură privată pretins a fi fost comise de inculpatul B____ B_____ prin atestarea în conținutul facturilor ELB ______/24.09.2015 și ELB ______/28.10.2015 a unei valori mai mari decât valoarea reală a lucrărilor/bunurilor prestate-livrate, văzând același raport de evaluare, Curtea constată că suma totală consemnată în facturile analizate corespunde cu valoarea produselor și serviciilor prestate, diferența dintre totalul sumelor facturate de inculpat și valoarea stabilită de expert regăsindu-se în marja de 20%, astfel încât valoarea lucrărilor și bunurilor facturate nu poate fi considerată nereală.

Cu privire la latura civilă a cauzei, față de dispozițiile art. 25, alin. 5 CPP în referire la soluțiile de achitare dispuse în cauză în baza art. 16, alin. 1, lit. b, teza I-a CPP, va lăsa nesoluționată acțiunea civilă exercitată de partea civilă D.S.P.J. Tulcea față de inculpații V________ A_____ A___, B_______ B______ B________ (în referire la faptele din anii 2013 și 2015) și B____ B_____, urmând ca măsurile asigurătorii dispuse în cauză să subziste conform art. 397, alin. 5 CPP, dispoziția de menținere a acestora inserată în hotărârea primei instanțe fiind corectă în lumina noului temei legal.

Potrivit dispozițiilor art. 19, alin. 1 și alin. 2 CPP, „(1)Acțiunea civilă exercitată în cadrul procesului penal are ca obiect tragerea la răspundere civilă delictuală a persoanelor responsabile potrivit legii civile pentru prejudiciul produs prin comiterea faptei care face obiectul acțiunii penale. (2)Acțiunea civilă se exercită de persoana vătămată sau de succesorii acesteia, care se constituie parte civilă împotriva inculpatului și, după caz, a părții responsabile civilmente.”.

Potrivit art. 1349, alin. 1 și alin. 2 NCC „(1) Orice persoană are îndatorirea să respecte regulile de conduită pe care legea sau obiceiul locului le impune și să nu aducă atingere, prin acțiunile ori inacțiunile sale, drepturilor sau intereselor legitime ale altor persoane. (2) Cel care, având discernământ, încalcă această îndatorire răspunde de toate prejudiciile cauzate, fiind obligat să le repare integral”, iar potrivit art. 1357 NCC „(1)Cel care cauzează altuia un prejudiciu printr-o faptă ilicită, săvârșită cu vinovăție, este obligat să îl repare.(2)Autorul prejudiciului răspunde pentru cea mai ușoară culpă.”.

În cauză s-a constituit parte civilă, în vederea reparării prejudiciilor suferite, persoana vătămată D.S.P. Tulcea.

Observând cele expuse mai sus, instanța de apel constată concurent Tribunalului că în cauză s-a dovedit că sunt întrunite condițiile cerute de lege pentru antrenarea răspunderii civile delictuale a inculpatei pentru fapta proprie potrivit art. 1357 NCC.

Astfel, există fapta ilicită a inculpatei – constând în omisiunea în precedent descrisă săvârșită cu încălcarea legii – prejudiciul cauzat de inculpată prin plata lucrărilor nerealizate, legătura de cauzalitate dintre inacțiunea ilicită a inculpatei și prejudiciul cauzat, o conduită prudentă și licită preîntâmpinând efectele pecuniare prin expertiză evidențiate și vinovăția inculpatei în producerea prejudiciului, în modalitatea descrisă în prezenta decizie penală.

Cu privire la existența și întinderea obligației de despăgubire consecutivă săvârșirii faptului ilicit, Curtea face trimitere la expertiza de evaluarea realizată în faza apelului, în raport de care stabilește valoarea prejudiciului efectiv produs în cauză la suma de _____,30 lei ca diferență dintre suma plătită către la ________________. - _____,74 lei – și valoarea reală a lucrărilor puse în operă de societatea executantă - _____,44 lei.

Față de acestea, va admite în parte acțiunea civilă exercitată în referire la fapta din anul 2012 și va obliga pe inculpata B_______ B______ B________ către partea civilă D.S.P.J. Tulcea la plata sumei de _____,30 lei (_____,74 lei-_____,44 lei) cu titlu de daune materiale, urmând a respinge ca neîntemeiată acțiunea civilă pentru restul daunelor materiale pretinse cu privire la fapta din anul 2012.

Finalizând, Curtea va reforma hotărârea primei instanțe potrivit celor ce au precedat, astfel încât:

În baza art. 421, pct. 1, lit. a, teza I-a CPP, va respinge ca tardiv apelul declarat de apelantul inculpat V________ A_____ A___ împotriva sentinței penale nr. 255/17.12.2019 pronunțată de Tribunalul Tulcea în dosarul nr. ____________.

În baza art. 421, pct. 2, lit. a CPP, va admite apelurile declarate de apelanții D.N.A. – S.T. C________ și inculpații B_______ B______ B________ și B____ B_____ împotriva sentinței penale nr. 255/17.12.2019 pronunțată de Tribunalul Tulcea în dosarul nr. ____________, va desființa sentința apelată și, în rejudecare:

1. În baza art. 48, alin. 1 CP – art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 5 CP raportate la art. 16, alin. 1, lit. f, teza a III-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 6 CPP, va înceta procesul penal privind pe inculpatul V________ A_____ A___, trimis în judecată pentru săvârșirea infracțiunii de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit, în participație penală sub forma complicității, ca urmare a decesului inculpatului.

În baza art. 1349, alin. 1 și alin. 2 C.Civ. și art. 1357 C.Civ. raportate art. 20 CPP, art. 25, alin. 5 CPP și art. 397 CPP, va lăsa nesoluționată acțiunea civilă exercitată față de inculpatul V________ A_____ A___.

2. În baza art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 5 CP raportate la art. 16, alin. 1, lit. b, teza I-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 5 CPP, va achita pe inculpata B_______ B______ B________ pentru săvârșirea a două infracțiuni de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit – fapte din anul 2013 și 2015 (aceasta din urmă cu aplicarea art. 35, alin. 1 CP – 2 acte materiale).

3. În baza art. 48, alin. 1 CP - art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 322 CP în referire la art. 321 CP, ambele cu aplicarea art. 35, alin. 1 CP, raportate la art. 16, alin. 1, lit. b, teza I-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 5 CPP, va achita pe inculpatul B____ B_____ pentru săvârșirea infracțiunilor de falsul în înscrisuri sub semnătură privată în formă continuată (2 acte materiale) și de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit, în participație penală sub forma complicității, în formă continuată (2 acte materiale).

4. În baza art. 132 din L. nr.78/2000, în forma legislativă existentă la data de 21.05.2012, în referire la art. 248 CP din 1969 și art. 5 CP raportate la art. 396, alin. 1 și alin. 2 CPP, va înlătura dispozițiile art. 74, alin. 1, lit. a – art. 76, lit. c CP din 1969 și va majora pedeapsa principală aplicată inculpatei B_______ B______ B________ pentru săvârșirea infracțiunii de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un avantaj patrimonial sau nepatrimonial (faptă din anul 2012), de la 1 an închisoare la 3 ani închisoare.

Va face aplicarea dispozițiilor art. 71 CP din 1969 / art. 64, alin. 1, lit. a, teza a II-a și lit. b CP din 1969 raportat la art. 8 si art. 3 din Protocolul nr. 1 din Convenția Europeana a Drepturilor Omului pe durata executării pedepsei.

În baza art. 86 1, alin. 1 Cod penal din 1969, va dispune suspendarea executării pedepsei sub supraveghere pe durata termenului de încercare de 5 ani, compus conform art. 862 Cod Penal din 1969 din 3 ani pedeapsa aplicată și 2 ani stabilit de instanță.

În baza art. 86³, alin. 1 Cod penal din 1969, inculpata se va supune următoarelor măsuri de supraveghere pe durata termenului de încercare:

- să se prezinte la datele fixate la Serviciul de Probațiune Tulcea, conform programului ce se va stabili de această instituție ;

- să anunțe, în prealabil, orice schimbare de domiciliu, reședință sau locuință și orice deplasare ce depășește 8 zile, precum și întoarcerea ;

- să comunice și să justifice schimbarea locului de muncă ;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele de existență.

Va desemna Serviciul de Probațiune Tulcea drept instituție însărcinată cu supravegherea îndeplinirii obligațiilor impuse inculpatei.

În baza art. 404, alin. 3, teza a II-a CPP, va atrage atenția inculpatei asupra dispozițiilor art. 864, alin. 1 și 2 Cod Penal din 1969 cu referire la art. 83 și art. 84 Cod Penal din 1969, privind revocarea suspendării executării pedepsei în cazul săvârșirii unei infracțiuni în cursul termenului de încercare și în cazul nerespectării cu rea-credință a măsurilor de supraveghere prevăzute de lege ori stabilite de instanță.

În baza art. 71, alin. 5 CP din 1969, pe durata suspendării sub supraveghere a executării pedepsei se suspendă executarea pedepsei accesorii a interzicerii drepturilor prevăzute la art. 64, alin.1 teza a II –a, lit. b CP din 1969.

5. În baza art. 1349, alin. 1 și alin. 2 C.Civ. și art. 1357 C.Civ. raportate art. 20 CPP, art. 25, alin. 5 CPP și art. 397 CPP, va lăsa nesoluționată acțiunea civilă exercitată de partea civilă D.S.P.J. Tulcea față de inculpații V________ A_____ A___, B_______ B______ B________ (în referire la faptele din anii 2013 și 2015) și B____ B_____.

Va admite în parte acțiunea civilă exercitată în referire la fapta din anul 2012 și va obliga pe inculpata B_______ B______ B________ către partea civilă D.S.P.J. Tulcea la plata sumei de _____,30 lei (_____,74 lei-_____,44 lei) cu titlu de daune materiale, urmând să respingă acțiunea civilă pentru restul daunelor materiale pretinse ca neîntemeiată, cu privire la fapta din anul 2012.

Va menține restul dispozițiilor sentinței penale apelate care nu contravin prezentei decizii.

În baza art. 275, alin. 3 CPP, cheltuieli judiciare avansate de stat în faza apelului vor rămâne în sarcina acestuia.

PENTRU ACESTE MOTIVE,
ÎN NUMELE LEGII

DECIDE

1. În baza art. 421, pct. 1, lit. a, teza I-a CPP,

Respinge ca tardiv apelul declarat de apelantul inculpat V________ A_____ A___ (fiul lui N______ și M________, născut la data de 06.10.1949 în mun. Cluj-N_____, jud. Cluj, domiciliat în mun. Tulcea, ____________________, jud. Tulcea, CNP _____.0636.4230) împotriva sentinței penale nr. 255/17.12.2019 pronunțată de Tribunalul Tulcea în dosarul nr. ____________.

2. În baza art. 421, pct. 2, lit. a CPP,

Admite apelurile declarate de apelanții D.N.A. – S.T. C________ și inculpații B_______ B______ B________ (fiica lui S____ și V_______-A________, născută la data de 07.09.1955, în loc. Tulcea, jud. Tulcea, domiciliată în mun. Tulcea, ___________________, Belvedere, ________________________________, CNP _____.0736.4230) și B____ B_____ (fiul lui A________ și A__________, născut la 22.07.1987 în Sector 2 București, domiciliat în mun. Tulcea, _____________________, _____________, _________________, CNP _____________) împotriva sentinței penale nr. 255/17.12.2019 pronunțată de Tribunalul Tulcea în dosarul nr. ____________, desființează sentința apelată și, în rejudecare:

2.1. În baza art. 48, alin. 1 CP – art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 5 CP raportate la art. 16, alin. 1, lit. f, teza a III-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 6 CPP,

Încetează procesul penal privind pe inculpatul V________ A_____ A___, trimis în judecată pentru săvârșirea infracțiunii de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit, în participație penală sub forma complicității, ca urmare a decesului inculpatului.

În baza art. 1349, alin. 1 și alin. 2 C.Civ. și art. 1357 C.Civ. raportate art. 20 CPP, art. 25, alin. 5 CPP și art. 397 CPP,

Lasă nesoluționată acțiunea civilă exercitată față de inculpatul V________ A_____ A___.

2.2. În baza art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 5 CP raportate la art. 16, alin. 1, lit. b, teza I-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 5 CPP,

Achită pe inculpata B_______ B______ B________ pentru săvârșirea a două infracțiuni de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit – fapte din anul 2013 și 2015 (aceasta din urmă cu aplicarea art. 35, alin. 1 CP – 2 acte materiale).

2.3. În baza art. 48, alin. 1 CP - art. 132 din L. nr.78/2000 în referire la art. 297, alin. 1 CP și art. 322 CP în referire la art. 321 CP, ambele cu aplicarea art. 35, alin. 1 CP, raportate la art. 16, alin. 1, lit. b, teza I-a CPP și art. 396, alin. 1 și alin. 5 CPP,

Achită pe inculpatul B____ B_____ pentru săvârșirea infracțiunilor de falsul în înscrisuri sub semnătură privată în formă continuată (2 acte materiale) și de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un folos necuvenit, în participație penală sub forma complicității, în formă continuată (2 acte materiale).

2.4. În baza art. 132 din L. nr.78/2000, în forma legislativă existentă la data de 21.05.2012, în referire la art. 248 CP din 1969 și art. 5 CP raportate la art. 396, alin. 1 și alin. 2 CPP,

Înlătură dispozițiile art. 74, alin. 1, lit. a – art. 76, lit. c CP din 1969 și majorează pedeapsa principală aplicată inculpatei B_______ B______ B________ pentru săvârșirea infracțiunii de abuzul în serviciu, dacă funcționarul public a obținut pentru sine sau pentru altul un avantaj patrimonial sau nepatrimonial (faptă din anul 2012), de la 1 an închisoare la 3 ani închisoare.

Face aplicarea dispozițiilor art. 71 CP din 1969 / art. 64, alin. 1, lit. a, teza a II-a și lit. b CP din 1969 raportat la art. 8 si art. 3 din Protocolul nr. 1 din Convenția Europeana a Drepturilor Omului pe durata executării pedepsei.

În baza art. 86 1, alin. 1 Cod penal din 1969,

Dispune suspendarea executării pedepsei sub supraveghere pe durata termenului de încercare de 5 ani, compus conform art. 862 Cod Penal din 1969 din 3 ani pedeapsa aplicată și 2 ani stabilit de instanță.

În baza art. 86³, alin. 1 Cod penal din 1969,

Inculpata se va supune următoarelor măsuri de supraveghere pe durata termenului de încercare:

- să se prezinte la datele fixate la Serviciul de Probațiune Tulcea, conform programului ce se va stabili de această instituție ;

- să anunțe, în prealabil, orice schimbare de domiciliu, reședință sau locuință și orice deplasare ce depășește 8 zile, precum și întoarcerea ;

- să comunice și să justifice schimbarea locului de muncă ;

- să comunice informații de natură a putea fi controlate mijloacele de existență.

Desemnează Serviciul de Probațiune Tulcea drept instituție însărcinată cu supravegherea îndeplinirii obligațiilor impuse inculpatei.

În baza art. 404, alin. 3, teza a II-a CPP,

Atrage atenția inculpatei asupra dispozițiilor art. 864, alin. 1 și 2 Cod Penal din 1969 cu referire la art. 83 și art. 84 Cod Penal din 1969, privind revocarea suspendării executării pedepsei în cazul săvârșirii unei infracțiuni în cursul termenului de încercare și în cazul nerespectării cu rea-credință a măsurilor de supraveghere prevăzute de lege ori stabilite de instanță.

În baza art. 71, alin. 5 CP din 1969,

Pe durata suspendării sub supraveghere a executării pedepsei se suspendă executarea pedepsei accesorii a interzicerii drepturilor prevăzute la art. 64, alin.1 teza a II –a, lit. b CP din 1969.

2.5. În baza art. 1349, alin. 1 și alin. 2 C.Civ. și art. 1357 C.Civ. raportate art. 20 CPP, art. 25, alin. 5 CPP și art. 397 CPP,

Lasă nesoluționată acțiunea civilă exercitată de partea civilă D.S.P.J. Tulcea față de inculpații V________ A_____ A___, B_______ B______ B________ (în referire la faptele din anii 2013 și 2015) și B____ B_____.

Admite în parte acțiunea civilă exercitată în referire la fapta din anul 2012 și obligă pe inculpata B_______ B______ B________ către partea civilă D.S.P.J. Tulcea la plata sumei de _____,30 lei (_____,74 lei-_____,44 lei) cu titlu de daune materiale, urmând a respinge ca neîntemeiată acțiunea civilă pentru restul daunelor materiale pretinse cu privire la fapta din anul 2012.

Menține restul dispozițiilor sentinței penale apelate care nu contravin prezentei decizii.

3. În baza art. 275, alin. 3 CPP,

Cheltuielile judiciare avansate de stat la în faza apelului rămân în sarcina acestuia.

Definitivă.

Pronunțată la data de 20.IX.2021 prin punerea la dispoziția părților și a procurorului, prin intermediul grefei instanței.

PREȘEDINTE,

A______ I____

Judecător,

V_____-M_____ U________