TRIBUNALUL

Deliberând asupra cauzei penale de față reține următoarele :

Prin Rechizitoriul nr. 317/P/2016 emis de Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție - Direcția Națională Anticorupție s-a dispus trimiterea în judecată a inculpatei B_____ B______, identificată prin CNP _____________, fiica lui S____ și E____, născută la data de 24.08.1966 în _____________________________, posesoare a CI ________ nr ______, domiciliată în orașul Cernavodă, ______________________. 19, jud. C________, cetățean roman, studii superioare, consilier local al orașului Cernavodă, fără obligații militare, căsătorită, fără antecedente penale, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu în formă continuată, faptă prevăzută de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 din Codul Penal cu aplicarea art. 35 alin.1 din Codul Penal (6 acte materiale) din Codul Penal.

Din actele și lucrările dosarului instanța reține în fapt următoarele :

În actul de sesizare s-a reținut, în fapt că la datele de 13 decembrie 2011 și 11 iulie 2011, Parchetul de pe lângă Judecătoria Medgidia s-a sesizat din oficiu cu privire la săvârșirea unor infracțiuni de abuz în serviciu, în condițiile art. 248 și art. 2481 din codul penal din 1968, faptele având legătură cu încheierea, în mod preferențial, a unor contracte de achiziții publice, de primarul orașului Cernavoda, B_____ B______.

Procesele verbale de sesizare din oficiu au fost înregistrate cu nr. 5375/P/2011 și 3288/P/2012, ancheta penală fiind efectuată în dosarul cu nr. 5375/P/2011 al Parchetului de pe lângă Judecătoria Medgidia.

Prin ordonanța nr. 5375/P/2011 din data de 7 decembrie 2016 emisă de Parchetul de pe lângă Judecătoria Medgidia, s-a dispus declinarea competenței de soluționare a cauzei în favoarea Direcției Naționale Anticorupție – C________ C_________ C________. S-a reținut ca temei al declinării competenței faptul că prejudiciul cumulat adus bugetului unității administrativ teritoriale Cernavodă depășește pragul valoric de 200.000 euro.

Dosarul a fost înregistrat la Direcția Națională Anticorupție – C________ C_________ C________ cu nr. 317/P/2016.

Din analiza coroborată a întregului material probator administrat în cauză, atât în acuzare cât și în apărare, a rezultat următoarea situație de fapt:

În sarcina inculpatei s-a reținut încălcarea legislației privitoare la achizițiile publice, respectiv a dispozițiilor art. 23 din OUG nr. 34/2006 în sensul divizării, în mod abuziv și artificial, a unor lucrări în mai multe contracte, distincte, de valori mai mici, adică sub pragul valoric de 15.000 de euro, astfel încât contractele divizate să fie atribuite preferențial, anumitor operatori economici, în cadrul procedurii încredințării directe.

Potrivit art. 23 din OUG nr. 34/2006 privind achizițiile publice, „autoritatea contractantă nu are dreptul de a diviza contractul de achiziție publică în mai multe contracte distincte de valoare mai mică și nici de a utiliza metode de calcul care să conducă la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achiziție publică, cu scopul de a evita prevederile prezentei ordonanțe, care instituie obligații ale autorității contractante în raport cu anumite praguri valorice”.

Din perspectiva infracțiunilor reținute, faptele sunt următoarele:

1. În cursul lunii decembrie 2010, autoritatea contractantă Primăria orașului Cernavodă a realizat o investiție la S___ de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic (GSIE) Cernavodă, constând în edificarea unui acoperiș peste terasa necirculabilă a clădirii. Pentru realizarea acestei investiții a fost contractată persoana juridică S.C. ESTETIC DESIGN S.R.L. C________, care a realizat proiectul și memoriul tehnic al lucrării.

Potrivit Cap. III pct. 1.1 din memoriul tehnic, sistemul constructiv al acoperișului cuprinde realizarea unei șarpante (element de rezistență a acoperișului), învelitoare cu țiglă de culoare roșie și elemente auxiliare (dolii, streșini, jgheaburi și burlane), ceea ce înseamnă că cele trei elemente luate la un loc compun acoperișul clădirii. De altfel, la cap. II se arată că se propune realizarea unui acoperiș peste terasa necirculabilă a Sălii de Festivității a GSIE Cernavodă.

În cazul acestei investiții, autoritatea contractantă, Primăria orașului Cernavoda a divizat contractul de achiziție publică, cu încălcarea dispozițiilor imperative ale art. 23 din OUG nr. 34/2006, în două contracte, ambele estimate sub pragul valoric de 15.000 de euro. Astfel, au fost contractate, separat, lucrări de șarpantă (structura de lemn a acoperișului) și lucrări de învelitori.

Au fost semnate contractul de lucrări nr. _____ încheiat la data de 10.12.2010 cu furnizorul S.C. X PRINTING S.R.L. în valoare de 56.022,12 lei, la care se adaugă TVA în valoare de 13.445,31 lei, ce a avut ca obiect executarea unor lucrări la învelitoarea acoperișului Sălii de festivități G.S.I.E Cernavodă și contractul de lucrări nr. _____ încheiat la data de 10.12.2010 cu furnizorul S.C. CONSTIL INTERNAȚIONAL S.R.L., în valoare de 61.963,91 lei, la care se adaugă 14.871,34 lei TVA ce a avut ca obiect lucrări de șarpantă la S___ de de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă.

Ambele contracte au la bază referatele de estimare a investiției întocmite de șeful Biroului Tehnic Investiții din cadrul Primăriei oraș Cernavodă, M____ M_____. Este vorba despre referatul nr. _____ din 08.12.2010, prin care se precizează că valoarea estimată a investiției, calculată de _____________________, este de 56.590,00 lei și despre referatul nr. _____ din 03.12.2010 prin care se precizează că valoarea estimată a investiției este de 62.371,00 lei.

În ambele referate se menționează valoarea investiției calculată de _____________________, deși în proiectul întocmit de proiectant nu se menționează nicio valoare de realizare a investiției. Așa cum s-a mai precizat, proiectul se referă la realizarea acoperișului peste terasa Sălii de Festivității a GSIE ca un tot unitar și nu ca părți dintr-un întreg.

Că lucrarea este unică rezultă chiar din titlul ambelor referate, respectiv ”Achiziția: Realizare șarpantă peste terasa necirculabilă S___ de Festivități, GSIE, oraș Cernavodă”.

Aceste aspecte conduc la concluzia preliminară că funcționarii autorității contractante au divizat, în mod abuziv, investiția și au evaluat-o în așa fel încât fiecare contract atribuit să se înscrie sub pragul valoric de 15.000 euro, pentru a se realiza atribuirea lucrărilor prin procedura încredințării directe.

Relevant, din perspectiva infracțiunii reținute în cauză, este că ambele contracte de achiziție publică au fost încheiate în aceeși zi, respectiv la data de 10 decembrie 2010. Un alt element relevant este că lucrările au fost recepționate la valori mai mari decât cele din contract, fără ca la dosarele de achiziții ridicate de la autoritatea contractantă să existe vreun document justificativ în acest sens. Acest ultim aspect verifică existența informațiile avute în vedere la sesizarea organelor de urmărire penală, adică plata unei sume mai mari decât cea prevăzută.

Astfel, pentru contractul nr. _____/10.12.2010, valoarea de achiziție este de 56.022,12 lei fără TVA, iar valoarea lucrărilor recepționate este de 65.358,30 lei fără TVA, așa cum rezultă din procesul verbal de recepție nr. 5604, deci cu 9.336,18 lei mai mult. Pentru contractul nr. _____ din 10.12.2010 valoarea de achizițe a contractului este de 61.963,91 lei fără TVA iar valoarea de recepție a lucrărilor este de 72.052,04 lei fără TVA așa cum rezultă din procesul verbal nr. 7494, adică cu 10.088,13 lei mai mult.

Pe de altă parte, _________________ nu are salariați calificați în domeniul construcțiilor civile, ceea ce arată că acestă societate nu îndeplinea criteriile de selecție pentru realizarea unor lucrări de construcții. În lista de salariați se regăsesc coloratori publicitari, graficieni calculator, operatori la mașini unelte semiautomate, director și secretară.

De altfel, _________________ are în obiectul principal de activitate servicii de consultanță pentru afaceri și management.

Ofertele pentru lucrările de învelitoare au fost întocmite de _____________ și _________________. Simpla lor analiză conduce la constatarea situației că formatul și conținutul ofertelor sunt identice iar ofertele nu conțin dată, număr de înregistrare sau ștampila Primăriei orașului Cernavodă.

Din analiza informațiilor comunicate de Oficiul Registrului Comerțului rezultă că _____________ este deținută de numitul Gurin G______, cetățean al Republicii M______. Acesta nu a putut fi găsit iar verificările efectuate au relevat faptul că nu este cunoscut la imobilul unde figurează sediul social. Ceea ce atrage atenția este aspectul că persoana împuternicită să facă mențiuni la Oficiul Registrului Comerțului, în numele _____________, este Linban I____ R_____, administratorul _________________.

În privința lucrărilor de acoperire, astfel cum sunt indicate în contractul nr. _____/10 decembrie 2012, rețin că ofertele analizate de Primăria orașului Cernavodă au fost întocmite de ____________________________ și _______________.

Procedând la audierea martorului Cartale N______, administrator al _______________, a reieșit că oferta depusă de această societate nu este reală, nefiind semnată de martor, singura persoană cu drept de semnătură pentru această persoană juridică. Explicația apariției acestei oferte constă în aceea că de contabilitatea acestei societăți se ocupa numita Ș_____ L____, soția administratorului ____________________________, respectiv Ș_____ F_____ L________.

Analizând cele două oferte, se poate constata că acestea sunt identice din punct de vedere al conținutului, modalității de redactare și terminologiei folosite, diferit fiind doar prețul ofertat.

Concluzia analizelor de mai sus este că procedurile de testare a pieței și de obținere a ofertelor au fost pur formale.

Primarul B_____ B______ a semnat contractele nr. _____/10.12.2010 și nr. _____/10.12.2010 având ca obiect lucrări la acoperișul Sălii de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct, deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpata a dispus încheierea a două contracte, fiecare dintre ele cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro.

Cele două contracte de lucrări au fost încheiate cu ____________________________.

Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora, deși, potrivit rapoartelor de expertiză întocmite în cauză, lucrările nu respectau în totalitate cantitățile de lucrări înscrise în documentația proiectului tehnic, în caietele de sarcini și în documentația de ofertare. ____________________________ a facturat și încasat în plus suma de 10.181,68 lei, reprezentând plăți pentru lucrări neefectuate.

În cazul acestor lucrări va fi reținut un singur act material. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 146.302,68 lei TVA inclus.

Aceste sume reprezintă un folos necuvenit pentru cele două societăți cărora le-au fost atribuite, nelegal, lucrările. Din actele dosarului rezultă că imediat după plata de către Primăria orașului Cernavodă a prețului datorat _________________, aceasta din urmă a direcționat întreaga sumă de bani încasată astfel în contul ____________________________, beneficiarul real și, totodată, singurul prestator al lucrărilor.

Martorul M____ M_____ ocupa în perioada 2011 – 2012 funcția de șef birou tehnic investiții în cadrul Primăriei orașului Cernavodă. Acesta a declarat că s-a implicat în procedurile de realizare a lucrărilor la clădirea Grupului Școlar Industrial Energetic din Cernavodă. În acest context, în baza unui proiect realizat pentru aceste lucrări, la Biroul tehnic a fost întocmit un referat de necesitate și evaluare în care s-a avut în vedere întreaga investiție. Acest referat a fost semnat de reprezentanții celorlalte birouri dar nu și de primarul B_____ B______. La un moment dat, referatul a fost restituit biroului tehnic având înscrisă pe el mențiunea olografă „NU”. Martorul nu știe cine a scris această mențiune.

Din depoziția martorului, rezultă că o persoană ale cărei nume și calitate nu și le amintește i-a dat dispoziție verbală sau o recomandare în sensul de a iniția două proceduri distincte, una pentru șarpantă și una pentru învelitoare. Acest martor a declarat, la rândul său, că la o întâlnire cu colegele de la biroul achiziții publice s-a discutat despre faptul că se câștigă timp dacă lucrările sunt contractate distinct.

Martorul Linban R_____ I____ a reprezentat legal societatea X Printing SRL C________ în relația cu Primăria orașului Cernavodă, în ceea ce privește lucrările efectuate la acoperișul Grupului Școlar Industrial Energetic. Din declarația acestuia rezultă că în acea perioadă era în relații apropiate cu ____________________________ și administratorul acesteia, Ș_____ F_____ L________. Din depoziție rezultă că toate materialele folosite pentru efectuarea lucrării au fost preluate de la ____________________________.

Trebuie precizat că la momentul efectuării lucrării, _________________ nu avea personal calificat pentru efectuarea acesteia, aspect care rezultă din datele furnizate de Inspectoratul Teritorial de Muncă. Totodată, imediat după încasarea prețului de la Primăria orașului Cernavodă, suma de bani primită a fost virată în contul ____________________________.

Martorul Ș_____ F_____ L________ a fost reprezentantul ____________________________, în relația cu Primăria orașului Cernavodă, în ceea ce privește lucrările efectuate la acoperișul Grupului Școlar Industrial Energetic. Acesta a declarat că lucrările efectuate la acoperișul GSIE nu erau distincte, ci aveau caracterul unei lucrări unice. Martorul a remarcat că nu este legală fragmentarea contractului dar a primit asigurări de la oficiul juridic că procedura urmată nu contravine legii. Mai mult, d_____ d_____ d_____, persoana de încredere a primarului B_____ B______, i-a spus că fragmentarea lucrărilor reprezenta singura modalitatea de realizare rapidă, până la sosirea iernii, a lucrărilor.

Întrebat despre virarea imediată a sumei de 62.000 lei, din contul X Printing în contul Constil International, martorul Ș_____ F_____ L________, întocmai ca și martorul Linban R_____ I____, a afirmat că viramentul privește o obligație de plată generată de prestarea unor lucrări/servicii. Martorul a depus la dosar documente care ar trebui să justifice acest virament dar sumele din aceste înscrisuri nu acoperă plata de 62.000 lei despre care am făcut vorbire.

Apreciez ca evidentă concluzia că, în realitate, lucrările au fost realizate de o singură societate – ____________________________ – dar, pentru a lăsa impresia unor proceduri transparente, a fost interpusă, formal, pentru o jumătate din lucrările contractate, _________________.

Din declarația martorului Ș_____ F_____ L________ mai rezultă că pe durata mandatului primarului B_____ B______, la solicitarea lui d_____ d_____ d_____, a trimis doi salariați la casa părinților sus-numitei pentru a acorda asistență de specialitate la construirea acoperișului casei respective. Ulterior, la solicitarea aceluiași d_____ d_____ d_____, s-a deplasat la locuința familiei M_____, situată în Cernavodă, pe DJ 223 pentru a vedea stadiul lucrărilor de construire. Fără a avea un contract valabil cu beneficiarul, societatea martorului a efectuat timp de o săptămână diverse lucrări la acoperișul imobilului. Ulterior, din cauză nemulțumirilor privitoare la calitatea lucrărilor, muncitorii Constil International au fost înlăturați de pe șantier.

Martorul a mai declarat că știa de la d_____ d_____ că oferta sa este câștigătoare și că a cumpărat materialele înainte de semnarea contractului. Deși nu i s-a cerut să procure oferte mai mici, de la pretinși contraofertanți, martorul a fost întrebat despre alte societăți de profil.

În acest context în dosarul de achiziții aferent Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă există oferte emise de _____________ și _______________.

Martorul Cartale N______ a fost administratorul _______________, emitentul uneia din ofertele existente la dosarul de achiziție aferent Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă. De contabilitatea acestei societăți se ocupa numita Ș_____ L____, soția numitului Ș_____ F_____ L________, administratorul ____________________________.

Martorul a declarat că oferta aparent adresată Primăriei oraș Cernavodă pentru contractarea lucrărilor la acoperișul GSIE Cernavodă nu a fost semnată de el. Martorul a negat că i s-a solicitat să emită o astfel de ofertă formală. _______________ nu avea ca obiect de activitate executarea unor lucrări de construire și nu a întocmit niciodată astfel de oferte.

Înscrisul în discuție este nu doar formal ci și fals.

Martorul Ș_____ L____ a confirmat colaborarea sa cu _______________ dar și relația de amiciție între soțul său și Linban I____ R_____ (_________________). De asemenea, martorul a declarat că nu are cunoștință despre ofertele întocmite de X Printing, Constil International și Al Finna pentru Primăria orașului Cernavodă. Pe de altă parte, din depoziție rezultă că existau legături destul de strânse între familia Ș_____ și familia H_____ iar cu primarul B_____ B______ s-au întâlnit la două evenimente private.

În privința lucrărilor efectuate de ____________________________ la acoperișul Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă, expertul contabil desemnat a stabilit următoarele:

Având în vedere constatările expertului tehnic judiciar conform cărora constructorul ____________________________ a utilizat elemente de rezistență ale șarpantei acoperișului cu alte dimensiuni, așa cum au fost determinate prin măsurătorile efectuate la fața locului în data de 30.08.2013, rezultă că suma de 6.770,94 lei a fost încasată în mod necuvenit de către CONSTIL INTERNATIONAL SRL prin folosirea de materiale neconforme din punct de vedere al specificațiilor tehnice aprobate.

Expertul a constatat că nu au fost decontate de către autoritatea contractantă, ambilor executanți, aceleași cantități, documentele verificate fiind extrasele de cont aparținând societăților Constil Internațional SRL și X Printing SRL și nu a identificat la dosarul cauzei fișe de cont și/sau extrase de cont aparținând Orașului Cernavodă. De asemenea, a constatat că valoarea lucrărilor care s-au realizat prin contractul nr. _____/06.04.2011 a fost prevăzută în lista de investiții și a fost aprobată cu respectarea legislației financiare bugetare.

Întrebat dacă situațiile de plată au fost întocmite, verificate și aprobate de persoanele îndreptățite, conform prevederilor contractelor încheiate de autoritatea contractantă și cerându-i-se să precizeze eventualele neconcordanțe, expertul a constatat că ambele situații de plată au fost semnate indescifrabil fără să se menționeze persoana care semnează atât pentru executant cât și pentru achizitor și că nu au fost identificate notificări emise de către părțile contractante cu identitatea reprezentanților atestați profesional. De asemeni, nu au fost identificate situații de plată definitive întocmite în temeiul art. 19.5 pentru contractul nr. 5807/24.02.2011. Expertul judiciar nu a putut stabili dacă situațiile de plată au fost întocmite, verificate și aprobate de persoanele îndreptățite conform prevederilor contractelor încheiate.

Expertul tehnic desemnat M________ V_____ a concluzionat, în esență, următoarele:

• pentru realizarea lucrării la acoperișul sălii de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic (GSIE) Cernavodă, ____________________, jud. Constanta, s-a solicitat de către Primăria Cernavodă, prin Primar B______ B_____ eliberarea Certificatului de Urbanism nr. 226/02.11.2010 pentru „CONSTRUIRE ACOPERIȘ”;

• pentru obținerea Autorizației de Construire, a fost elaborat proiectul DTAC din octombrie 2010 de către _______________________ C________ – șef proiect arh. L____ S__________, în baza căruia s-a emis Autorizația de construire nr. 141/03.12.2010 pentru „CONSTRUIRE ACOPERIȘ” ____________________, cu o valoare declarată de 147.000 lei.

În mod cu totul nejustificat, cu încălcarea prevederilor OUG nr. 34/2006 pentru Achiziții publice – actualizată, pentru lucrarea în cauză se încheie următoarele contracte de lucrări cu alte denumiri decât cea din actul oficial – Autorizația de construire:

 Contractul de lucrări nr. _____/10.12.2010, încheiat între Orașul Cernavodă, prin Primar B______ B_____ și ______________________________ pentru investiția „Lucrări de șarpantă S___ de festivități GSI Cernavodă” cod CPV ________-9, în valoare de 61.963,91 lei + 14.871,34 lei TVA = 76.835,25 lei și

 Contractul de lucrări nr. _____/10.12.2010, încheiat între Orașul Cernavodă, prin Primar B______ B_____ și ___________________ pentru investiția „Lucrări la învelitoarea acoperișului S___ de festivități GSI Cernavodă” cod CPV ________-5, în valoare de 56.022,12 lei + 13.445,31 lei TVA = 69.467,43 lei.

Pe parcursul execuției lucrărilor, proiectantul, prin ing. P____ I_____, a întocmit Nota de constatare nr. 1/30.12.2010, înregistrată la Primăria Cernavodă sub nr. 169/05.01.2011, prin care se constată că o ________ lucrări sunt executate necorespunzător și se emite dispoziția de șantier nr. 02/31.12.2010, iar ulterior dispoziția de șantier nr. 3/11.01.2011 prin care proiectantul dispune măsuri corective în execuție, ca urmare a nerespectării proiectului inițial.

Din determinările, măsurătorile și sondajele făcute de expertul desemnat, în prezența expertului parte – dl. ing. S_____ V______ și a persoanelor implicate în realizarea investiției (vezi planșa foto nr. 1.a, anexată la prezentul raport de expertiză), s-au constatat următoarele:

a. în ce privește suprafața totală a acoperișului precum și cantitățile de lucrări înscrise în proiect, față de realitate, nu sunt diferențe peste limita abaterilor admisibile;

b. proiectantul nu a prevăzut, iar executantul nu a semnalat faptul că în documentația proiectului F.N./2010, elaborat de către _______________________ C________, nu a fost prevăzută operațiunea de ignifugare a lemnului utilizat la construcția acoperișului, fapt consemnat și în procesul verbal de recepție la terminarea lucrărilor nr. 7494/2011;

c. nu a fost respectată prevederea legală privind solicitarea, prin Certificatul de urbanism nr. 226/02.11.2010, a avizului pentru PSI de la Inspectoratul pentru Situații de Urgență “Dobrogea” al județului C________;

d. conform prevederilor art. 10 din Regulamentul de recepție a lucrărilor de construcții si instalații aferente acestora, „La recepția clădirilor cu înălțimea de peste 28 m, cu săli aglomerate, cu capacitate pentru mai mult de 150 persoane, a hotelurilor, a spitalelor, căminelor pentru copii si bătrâni sau a altor clădiri destinate persoanelor ce nu se pot evacua singure, investitorii sunt obligați ca în comisiile de recepție să includă si o persoană desemnată de inspecțiile teritoriale din cadrul Comandamentului trupelor de pompieri si care va fi solicitată în scris de către investitor”.

Față de prevederile inițiale ale proiectului și implicit ale ofertei valorice, constructorul ____________________________ a utilizat elemente de rezistență ale șarpantei acoperișului cu alte dimensiuni, așa cum au fost determinate prin măsurătorile efectuate la fața locului în data de 30.08.2013.

Per total, expertul a constatat o diminuare a cantităților de material lemnos utilizate la execuția lucrării de realizare a șarpantei din lemn precum și a celorlalte cheltuieli aferente, care sunt cu 20% mai mici față de cele prevăzute în proiect.

În concluzie, lucrările executate la construirea șarpantei la acoperișul peste S___ de festivități a G.S.I.E. Cernavodă nu respectă în totalitate cantitățile de lucrări înscrise în documentația proiectului tehnic, în caietele de sarcini și în documentația de ofertare iar valoarea încasată în plus de ____________________________, calculată de expert, este de 10.181,68 lei;

Expertul tehnic a mai stabilit că nu s-au făcut decontări duble la aceste lucrări.

2. În cursul anului 2011, autoritatea contractantă, Primăria orașului Cernavodă, a executat lucrări de renovare și reparații la Clădirea Primăriei orașului Cernavodă, în interior și la acoperiș. Investiția a fost estimată inițial la suma 50.000 lei, așa cum rezultă din referatul nr. 400 din 10.01.2011 întocmit de funcționarul unității administrativ-teritoriale, d_____ d_____ d_____. În caietul de sarcini sunt trecute lucrări de desfacere învelitori, reparații dolii și închidere perete și lucrări de învelitori.

Lucrarea a fost atribuită operatorului economic S.C. CONSTIL INTERNAȚIONAL S.R.L. C________ în procedura încredințării directe, astfel că a fost încheiat contractul de lucrări nr. 5807/24.02.2011 având ca obiect lucrări de renovare și reparații acoperiș în clădirea primăriei. Prețul contractului a fost de 49.934,60 lei la care se adaugă 11.984, 30 lei TVA. Lucrările au fost recepționate prin procesul-verbal de recepție la terminarea lucrărilor nr. _____ din 22.06.2011 la valoarea de 35.013,87 lei, fără TVA.

În timp ce se executau lucrările de reparare la acoperișul clădirii primăriei în contractul de lucrări nr. 5807/24.02.2011, autoritatea contractantă a angajat executarea altor lucrări publice tot la acoperișul primăriei, încredințate aceluiași executant, respectiv S.C. CONSTIL INTERNAȚIONAL CONSTRUCT S.R.L. C________. Încheierea unui nou contract de achiziție publică doar pentru lucrări la acoperișul primăriei a fost determinată de renunțarea operatorului economic S.C. CONSTIL INTERNAȚIONAL S.R.L. la realizarea lucrărilor de acoperiș contractate în convenția nr. 5807 din 24.02.2011, pe considerentul identificării unor vicii ascunse la acoperișul clădirii unității administrative în cauză.

Este încheiat contractul de lucrări nr. _____ din 21.04.2011, în valoare de 37.761,53 lei la care se adaugă TVA în valoare de 9.062,77 lei. Obiectul contractului este reprezentat de lucrări de refacere a hidroizolației la clădirea Primăriei.

În lista de deviz depusă de executant se regăsesc lucrări inclusiv la învelitoarea acoperișului, adică același tip de lucrare ce trebuia executată și în contractul de lucrări nr. 5807/24. 02. 2011, ceea ce duce la concluzia că achiziția inițială era mai mare de 15.000 de euro și că, în fapt, ar fi trebuit contractată prin procedura de cerere de ofertă și nu prin încredințare directă.

Și în acest caz, lucrările au fost fragmentate artificial iar contractul a fost divizat, astfel încât acestea să poată fi încredințate direct. În acest scop, testarea pieței și obținerea ofertelor prealabile au avut caracter pur formal. Concret, contractul nr. 5807/24 februarie 2011 a fost precedat de analiza ofertelor depuse de ____________________________, _________________ și ___________________________ SRL.

În ziua de 22 februarie 2011, fără a exista vreo solicitare din partea Primăriei orașului Cernavodă, cele trei societăți au depus oferte de preț ale căror conținut, modalitate de redactare, aspect al pagini și denumire/terminologie folosită pentru diversele categorii de lucrări sunt absolut identice.

___________________________ SRL, al treilea ofertant, este o societate fără activitate la sediul declarat, încercările repetate de a găsi și audia reprezentatul legal al acesteia fiind fără rezultat. Mai mult, investigațiile efectuate la domiciliul reprezentantului legal și la sediul societății – mun. C________, ________________________, jud. C________ – au relevat faptul că în imobil locuiesc persoane care nu au cunoștință despre această persoană. În condițiile în care societatea și reprezentantul legal nu au putut fi găsiți nici de ofițerii de poliție judiciară care s-au deplasat în teren cu acest scop, apreciez ca evidentă concluzia că oferta existentă la dosarul achiziției este una formală, obținută probabil prin mijloace frauduloase.

Mai mult decât atât, la momentul emiterii ofertei, ________________ nu mai avea activitate.

Din declarația numitului G_____ I_____ rezultă că acesta a fost administratorul ________________ până la data de 7 ianuarie 2011 când a încetat activitatea societății. Societatea a avut ca obiect de activitate comerțul cu amănuntul și nu s-a ocupat niciodată cu construcțiile. Fiindu-i prezentată oferta existentă la dosarul achiziției aferente clădirii Primăriei, martorul a declarat că nu are cunoștință de acest înscris, semnătura nu îi aparține și nu a primit niciodată vreo solicitare de a întocmi o astfel de ofertă. Martorul a mai declarat că el este singura persoană cu drept de semnătură iar devizul ofertă a fost întocmit la circa o lună de la închiderea societății.

Contractul nr. _____/21 aprilie 2011 a fost precedat de analiza ofertelor depuse de ____________________________, _________________ și ______________________. Toate aceste trei societăți fac parte din grupul persoanelor juridice care au obținut de la Primăria orașului Cernavodă lucrări plătite din bani publici.

În aceeași zi, de 21 aprilie 2011, au fost întocmite referatul de necesitate și nota justificativă, au fost obținute oferte de preț (nesolicitate de Primăria orașului Cernavodă), s-a întocmit înscrisul denumit ”Testare și consemnare prețuri” și a fost perfectat contractul de lucrări cu ____________________________.

Conținutul, modalitatea de redactare, aspectul paginii și denumirea/terminologia folosită pentru diversele categorii de lucrări în cele trei oferte sunt identice.

Primarul B_____ B______ a semnat contractele nr. 5807/24.02.2011 și nr. _____/21.04.2011, având ca obiect lucrări la renovare a sediului Primăriei orașului Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora. În cazul acestor lucrări va fi reținut un singur act material. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 108.743,20 lei TVA inclus.

Aceste sume reprezintă un folos necuvenit pentru ____________________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

Experții desemnați în cauză au stabilit următoarele:

pentru execuția lucrărilor de renovare la clădirea Primăriei Cernavodă și la acoperișul acestei clădiri, situată pe ___________________, jud. C________, s-au încheiat trei contracte de lucrări, după cum urmează:

• Contractul de lucrări nr. 5807/24.02.2011, încheiat între Orașul Cernavodă în calitate de achizitor și ______________________________ C________, în calitate de executant, pentru lucrarea „Lucrări de renovare și Reparații acoperiș clădirea Primăriei, ___________________” cod CPV ________-8 și ________-6, în valoare de 49.934,60 lei, la care se adaugă TVA în sumă de 11.984,30 lei, în total 61.918,90 lei;

• Contractul de lucrări nr. _____/21.04.2011, încheiat între Orașul Cernavodă în calitate de achizitor și ______________________________ C________, în calitate de executant, pentru lucrarea „Lucrări de refacere a hidroizolației la clădirea Primăriei” cod CPV ________-7, în valoare de 37.761,53 lei, la care se adaugă TVA în sumă de 9.062,77 lei, în total 46.824,30 lei.

• Contractul de lucrări nr. 18.510/04.07.2011, încheiat între Orașul Cernavodă în calitate de achizitor și ______________________________ C________, în calitate de executant, pentru lucrarea „Lucrări de renovare sala 10 și intrarea în Primărie, renovare grupuri sanitare și refacerea instalației electrice (sala 10 și holuri)” cod CPV ________-8; ________-7; ________-2, în valoare de 62.039,84 lei, la care se adaugă TVA în sumă de 14.889,56 lei, în total 76.929,40 lei.

Prevederile OUG nr. 34 din 19 aprilie 2006 privind atribuirea contractelor de achiziție publica, a contractelor de concesiune de lucrări publice si a contractelor de concesiune de servicii, respectiv ale art. 4, al. (1), lit a) și al. (2), precum și ale art. 23, prevăd modul cum se analizează o investiție și, ca urmare, se constată faptul că autoritatea contractantă – Orașul Cernavodă – nu a respectat prevederile legale pentru achiziția lucrărilor la executat lucrări de renovare și reparații la Clădirea Primăriei orașului Cernavodă, în interior și la acoperiș, în sensul că:

”autoritatea contractanta nu are dreptul de a diviza contractul de achiziție publică în mai multe contracte distincte de valoare mai mică și nici de a utiliza metode de calcul care să conducă la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achiziție publică, cu scopul de a evita aplicarea prevederilor prezentei ordonanțe de urgenta care instituie obligații ale autoritatii contractante în raport cu anumite praguri valorice. Chiar dacă s-au alocat coduri CPV distincte, lucrările se referă la același obiectiv și, ca urmare, nu trebuiau divizate lucrările, în vederea respectării obligațiilor autorității contractante privind sumele și treptele pentru diverse forme de achiziție.”

3. În aceeași manieră ilicită, respectiv de încălcare a prevederilor art. 23 din OUG nr. 34/2006, s-a procedat și în cazul investiției de la Școala nr. 3, lucrările fiind divizate în două contracte de lucrări, cu același scop de a se încadra fiecare lucrare în parte sub pragul de 15.000 euro. Ambele contracte au fost atribuite prin încredințare directă.

Un contract se referă la realizarea de lucrări de execuție și montare panouri metalice la gardul școlii și ce au făcut obiectul convenției nr. _____/23.09.2011, în valoare de 63.000 lei fără TVA atribuit direct ________________________ de-al doilea contract se referă la execuția unor lucrări de reparații zid aferent împrejmuire Școlii Generale nr. 3, ce au făcut obiectul convenției de lucrări nr. _____ din 29.08.2011, în valoare de 60.274,12 lei, atribuit în mod direct _______________ Cernavoda.

În privința achiziționării panourilor metalice (partea superioară a gardului), procedura de ofertare a fost pur formală. Concret, cele trei oferte sunt, în mod vădit, identice ca modalitate de redactare, singura diferență fiind prețul. S-a dovedit, suplimentar, faptul că numitul D_____ G_______ – administratorul ofertantului câștigător _________________________________ sociale ale _____________, al doilea ofertant. Cel de-l treilea ofertant – _____________ era deținută de B_____ E_____, angajatul lui D_____ G_______ și, astfel cum a declarat acesta, persoana care asigura legătura între ___________________________ orașului Cernavodă. La dosar există chiar și o adresă înaintată de _____________ Fetești (urmare unei solicitări a Poliției orașului Cernavodă) într-un plic pe care este indicat ca expeditor ________________________________> Referatul de necesitate a fost întocmit la data de 19 iulie 2011. În aceeași zi a fost întocmit referatul de necesitate și pentru zidul de sprijin al panourilor metalice. Lucrările sunt, în mod vădit, complementare și trebuiau achiziționate împreună, ca lucrare unică. Practic, o societate edifică partea de jos a gardului iar o altă societate partea de sus a acestuia.

În privința acestor lucrări (zidul de sprijin), ofertanți au fost _______________ și _________________ SRL, declarația martorului I_____ fiind foarte relevantă și lipsită de echivoc. Astfel, cealaltă ofertă pentru lucrările ce se doreau efectuate a fost întocmită aparent de _________________ SRL, societatea comercială deținută de un bun prieten al martorului I_____. Oferta a fost pur formală și a vizat doar crearea unei false aparențe de respectare a principiilor obligatorii în orice achiziție publică.

În realitate, martorul Z_____ Z_____ cunoștea că lucrarea nu va fi efectuată nici măcar de societatea sa ci de firma unui consilier local al orașului Cernavodă, respectiv _____________________.

Astfel cum a declarat martorul Z_____ Z_____, primarul B_____ B______ l-a întrebat dacă este de acord să accepte încheierea unui contract după care să subcontracteze lucrarea către societatea consilierului local W____ W____.

Și de această dată procedurile de testare a pieței și de obținere a ofertelor au fost pur formale, cunoscându-se încă de la început cine va fi societatea cu care va colabora Primăria orașului Cernavodă.

Simpla observare a celor două oferte conduce la concluzia că acestea au fost redactate în același loc și în același mod, rubricile și denumirile categoriilor de lucrări fiind identice.

Imediat după obținerea contractului de achiziție publică (în aceeași zi de 29 august 2011), _______________ a încheiat un contract de subantrepriză cu _____________________, societate care a și executat lucrarea. Prețul contractului a urmat același circuit, fiind plătit de Primăria orașului Cernavodă prestatorului _______________ care apoi, după reținerea unei mici părți din preț, a virat banii în conturile _____________________.

Primarul B_____ B______ a semnat contractele nr. _____/29.08.2011 și nr. _____/23.09.2011 având ca obiect lucrări de refacere a gardului Școlii Generale nr. 3 Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora deși, potrivit rapoartelor de expertiză întocmite în cauză, lucrările nu respectau în totalitate cantitățile de lucrări înscrise în documentația proiectului tehnic, în caietele de sarcini și în documentația de ofertare. Concret, întreaga lucrare de tencuială a soclului și stâlpilor vechi și de realizare a stâlpilor noi la gardul Școlii nr 3, în suprafață de 514 mp este compromisă și necesită refacere integrală.

Valoarea totală a lucrărilor improprii este de 74.739,90 lei TVA inclus. Totodată, au fost facturate și plătite, deși nu au fost montate, 22 de panouri de gard în valoare de 15.800,57 lei. Expertul tehnic a mai stabilit că pentru remedierea unor probleme constatate la partea metalică a gardului este necesară suma de 5.025,76 lei.

În cazul acestor lucrări va fi reținut un singur act material. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 123.274,12 lei fără TVA. Această sumă reprezintă un folos necuvenit pentru cele două societăți cărora le-au fost atribuite, nelegal, lucrările, respectiv _______________ și _______________.

Întreaga procedură a fost formală întrucât nu au existat contraoferte reale. _____________ îl are ca asociat, începând cu anul 2010, pe D_____ G_______, persoană care deține și _______________. Al treilea ofertant, _____________ era controlată de angajatul numitului D_____ G_______, respectiv B_____ E_____, despre care martorul a și declarat că a asigurat relația cu Primăria orașului Cernavodă.

Martorul Z_____ Z_____ este reprezentantul _______________, societate care a efectuat lucrările la Școala Generală nr 3 din Cernavodă.

Martorul a declarat că dorea să obțină lucrarea astfel că a rugat-o pe B_____ B______ să îl ajute. Aceasta i-a spus că îl va ajuta și își va da concursul în acest sens. Potrivit martorului, la nivelul Primăriei Cernavodă exista o practică cunoscută de a încredința direct contractele și de a evita procedurile de licitație sau cerere de oferte. În aceste din urmă cazuri, derularea procedurilor adecvate ar fi necesitat timp suplimentar. Totodată, prin încredințare directă puteau fi favorizați și încurajați antreprenorii locali.

Cealaltă ofertă pentru lucrările ce se doreau efectuate a fost întocmită aparent de _________________ SRL, societatea comercială deținută de un bun prieten al martorului I_____. Oferta a fost pur formală și a vizat doar crearea unei false aparențe de respectare a principiilor obligatorii în orice achiziție publică.

Din această depoziție rezultă că și aceste lucrări au fost executate tot de _____________, societatea consilierului local W____ W____. Acesta i-a spus martorului că a convenit cu doamna primar ca el să efectueze această lucrare dar nu poate face acest lucru „la vedere” întrucât ar fi fost în conflict de interese. Acesta este motivul pentru care _______________ a întocmit un contract de subantrepriză cu _____________ iar prețul încasat de la primărie a fost virat, în cea mai mare parte, acestei societăți comerciale.

Chestionat dacă societățile sale au efectuat vreo lucrare sau au prestat vreun serviciu în beneficiului familiei numitei B_____ B______, martorul Z_____ Z_____ a declarat că, în perioada în care aceasta își edifica locuința amplasată pe DJ 223, i-a pus la dispoziție, în două rânduri, un buldoexcavator, cu tot cu deservent dar și o instalație eoliană pentru a-i asigura necesarul de energie electrică pe durata lucrărilor.

Totodată, martorul a asigurat efectuarea unor lucrări de zidărie și tencuieli exterioare la locuința mamei numitei B_____ B______ din orașul Cernavodă. Aceste din urmă lucrări au durat circa 3 – 4 săptămâni.

Martorul I_____ a declarat că nu a facturat aceste lucrări și servicii dar știe că muncitorii săi ar fi primit niște bani de la părinții numitei B_____ B______.

Având în vedere lipsa oricărui document justificativ de plată, apreciez că serviciile și lucrările au fost realizate cu titlu gratuit.

Martorul a depus contractul de subantrepriză cu _____________, putându-se observa că acesta a fost încheiat în aceeași zi în care a fost semnat și contractul dintre _______________ și Primăria orașului Cernavodă.

Concluzile expertului tehnic desemnat în cauză au fost următoarele:

pentru execuția lucrărilor de refacere a gardului de împrejmuire a imobilului „Școala generală nr. 3 – Cernavodă”, jud. C________, situată la intersecția străzilor N______ T________ și A_____ Saligny cu ________________________-au încheiat două contracte de lucrări, după cum urmează:

 Contractul de lucrări nr. _____/29.08.2011, încheiat între Orașul Cernavodă în calitate de achizitor și _________________ Cernavodă, în calitate de executant, pentru lucrarea "Lucrări de reparații zid aferent împrejmuirea Școlii generale nr. 3” Cod CPV ________-6 în valoare de 60.274,12 lei, la care se adaogă TVA în sumă de 14.465,78 lei și

 Contractul de lucrări nr. _____/23.09.2011, încheiat între Orașul Cernavodă în calitate de achizitor și _________________ Fetești, în calitate de executant, pentru ,,Lucrări de execuție și montare panouri metalice gard la Școlii generale nr. 3” Cod CPV ________-6 în valoare de 63.000 lei, la care se adaogă TVA în sumă de 15.120 lei.

Din determinările făcute în cadrul prezentei expertize, rezultă că nu au fost întocmite documentații tehnico-economice (proiecte) pentru realizarea lucrărilor ce fac obiectul celor două contracte și nu s-au întocmit caiete de sarcini, fapt pentru care lucrările de reparații la soclul și stâlpii gardului au fost efectuate de către executant, conform unei oferte de preț, cu încadrarea articolelor de lucrări după o analiză proprie a ofertantului _________________ Cernavodă. Pentru panourile metalice ale gardului și pentru porți, executantul _________________ Fetești, a făcut o ofertă, nedatată, denumită „Deviz gard Școala nr. 3 Cernavodă”, în valoare totală de 63.000 lei fără TVA, fără o documentație desenată și fără caiet de sarcini.

Nu au fost respectate etapele de execuție a lucrărilor la gardul Școlii nr.3, în sensul că nu s-a solicitat și nu s-a obținut certificat de urbanism; nu s-a întocmit un proiect tehnic în faza PT+CS+DDE, care să fi fost verificat de verificator atestat, conform prevederilor legale; nu s-a obținut autorizație de construire; nu a fost angajat un diriginte de șantier atestat pentru categoriile de lucrări executate; nu a fost anunțată lucrarea la I.S.C. C________ și nu s-au achitat cotele de 0,1 % și 0,7%; nu s-a întocmit cartea tehnică a construcției; s-a încheiat un proces verbal de recepție la terminarea lucrărilor, nr. _____/16.09.2011, neconform cu prevederile Regulamentului de recepție a lucrărilor de construcții și instalații aferente acestora – HG nr. 273/1994.

Având în vedere faptul că s-a modificat arhitectura și materialele fostei împrejmuiri ale gardului Școlii nr.3, în conformitate cu prevederile Legii nr. 50 din 29 iulie 1991 privind autorizarea executării lucrărilor de construcții, art. 2, al. (4), lit. c) „lucrări de reparare privind împrejurimi, mobilier urban, amenajari de spatii verzi, parcuri si grădini”, pentru lucrarea în cauză, trebuia obținută AUTORIZAȚIA DE CONSTRUIRE.

Având în vedere prevederile OUG nr. 34 din 19 aprilie 2006 privind atribuirea contractelor de achiziție publica, a contractelor de concesiune de lucrări publice si a contractelor de concesiune de servicii, respectiv ale art. 4, al. (1), lit a) și al. (2), precum și ale art. 23, se constată faptul că autoritatea contractantă – Orașul Cernavodă – NU A RESPECTAT prevederile legale pentru achiziția lucrărilor Ia gardul școlii nr. 3 Cernavodă, în sensul că:

,,Autoritatea contractanta nu are dreptul de a diviza contractul de achiziție publica în mai multe contracte distincte de valoare mai mica si nici de a utiliza metode de calcul care să conducă la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achiziție publică, cu scopul de a evita aplicarea prevederilor prezentei ordonanțe de urgență care instituie obligații ale autoritații contractante în raport cu anumite praguri valorice”.

Chiar dacă s-au alocat coduri CPV distincte pentru cele două contracte, lucrările se referă la același obiectiv, respectiv „Lucrări ... împrejmuire (gard) Școlii generale nr. 3” și, ca urmare, nu trebuiau divizate lucrările în vederea respectării obligațiilor autoritatii contractante, în raport cu anumite praguri valorice pentru achiziție.

Lucrările au fost fragmentate nejustificat, în două părți și s-au încheiat două contracte pentru realizarea modernizării împrejmuirii Școlii nr. 3.

Nerespectarea prevederilor legale (Legea nr. 50/1991, a OUG nr. 34/2006, a Legii nr. 10/1995 și a celorlalte acte normative privind proiectarea, execuția, urmărirea și recepția lucrărilor de construcții), precum și a prevederilor art. 15.3 din contractele de lucrări susmenționate, au condus la executarea unor lucrări de slabă calitate tehnică, cu neconformități majore și cu consecința compromiterii integrale a lucrărilor de reparații a soclului (zidului) împrejmuirii Școlii nr. 3 Cernavodă.

Expertul a concluzionat că nu au fost întocmite documentații tehnico-economice (proiecte) pentru realizarea lucrărilor ce fac obiectul celor două contracte și nu s-au întocmit caiete de sarcini pentru realizarea împrejmuirii cu gard a Școlii Generale nr. 3, nu au fost respectate etapele de execuție a lucrărilor la gardul Școlii nr.3 și nu a fost obținută o AUTORIZAȚIE DE CONSTRUIRE, așa cum prevede Legea nr. 50 din 29 iulie 1991 privind autorizarea executării lucrărilor de construcții, art 2, al. (4), lit. c) pentru „lucrări de reparare privind împrejurimi, mobilier urban, amenajari de spatii verzi, parcuri si grădini”.

Din constatările făcute de expert, atât din studiul documentelor dosarului, cât și din determinările făcute în prezența persoanele implicate în semnarea contractelor sus-menționate, au rezultat următoarele neconcordanțe cu prevederile contractelor și ale legislației în vigoare:

• Nu au fost notificate în scris de către părțile contractante identitatea reprezentantului executanților _________________ Cernavodă și respectiv ___________________________________ profesional pentru a îndeplini obligațiile responsabilului tehnic cu execuția (RTE) și identitatea reprezentantului achizitorului Orașul Cernavodă, respectiv a dirigintelui de șantier sau a altei persoane fizice sau juridice, atestată potrivit legii;

• Situațiile de plată întocmite de _________________ Cernavodă la datele de 29.08.2011 și 15.09.2011, nu au fost semnate de nimeni din partea achizitorului, iar din partea executantului este o semnătură indescifrabilă, care a fost recunoscută la lucrările de la fața locului din data de 20.08.2013, de către administratorul Z_____ Z_____;

• Pentru lucrările înscrise în situațiile de plată, executantul a emis factura ___________ nr. _______ din data de 29.08.2011, în valoare de 54.246,71 lei fără TVA și TVA aferent în sumă de 13.019,21 lei și factura ___________ nr. _______ din data de 16.09.2011, în valoare de 6.027,41 lei fără TVA și TVA aferent în sumă de 1.446,58 lei;

• Executantul _________________ Fetești nu a întocmit situație de plată pentru lucrările de execuție și montare a panourilor metalice, dar a întocmit factura nr. 032/26.10.2011, în valoare de 63.000 lei fără TVA, la care se adaugă 15.120 lei pentru cota de 24% TVA.

Pentru cantitățile de lucrări realizate conform contractelor de lucrări s-au efectuat măsurători la fața locului în prezența expertului parte, dl. S_____ V______ și a altor persoane nominalizate în dosarul de cercetare penală și s-au înscris în anexa 2.C.1, anexată la Raportul de expertiză și care face parte integrantă din acesta.

Ca urmare a măsurătorilor efectuate, s-au întocmit planșele releveu 2.C.2.1, 2.C.2.2 și C.2.3, anexate la prezentul raport de expertiză, de unde rezultă dimensiunile perimetrului gardului, în lungime de 205,0 ml, amplasarea porților și detalii ale panourilor de gard și a porții mari.

Pentru determinarea calității lucrărilor, s-au efectuat sondaje atât la soclul gardului de la __________________________ mai ales la soclul gardului de pe ___________________________ s-au realizat fotografii la fața locului, pe baza cărora s-a întocmit planșa foto prezentată în anexa nr. 2.c.3, anexată la raport. De asemenea, s-au realizat fotografii, în baza cărora s-a întocmit planșa fotografică 2.C.3, cu 7 pagini și 28 fotografii, de unde rezultă determinările făcute la fața locului, în prezența persoanelor implicate, referitoare la măsurătorile cantitative și la determinarea calității lucrărilor executate. Ca urmare a măsurătorilor efectuate la fața locului, comparativ cu cantitățile de lucrări și încadrările înscrise în situațiile de plată întocmite de _________________ Cernavodă la datele de 29.08.2011 și 15.09.2011, nu rezultă diferențe cantitative semnificative.

Referitor la calitatea lucrărilor de tencuieli executate la soclul gardului și ale stâlpilor de la ___________________________-au determinat următoarele:

- tencuielile cu mortar de var ciment, realizate la soclul și la stâlpii gardului (existenți) la împrejmuirea de la __________________________,30 ml) și la _________________________,75 ml) sunt de grosimi variabile – de la 0,5 cm grosime la 10 cm grosime, care nu corespund prevederilor „Normativul privind executarea tencuielilor umede groase și subțiri”, Indicativ NE 001-96, aprobat prin Ordinul rr. 23/N din 03.04.1996 a Ministrului Lucrărilor Publice și Amenajării Teritoriului;

- aceste tencuieli au fost aplicate pe suportul existent al gardului, fără pregătirea suprafețelor pe care s-au aplicat tencuielile (vezi foto nr. 4,7,9,11,12,15 și 16 din planșa foto nr. 2.c.3, anexată);

- suportul pe care s-au aplicat tencuielile nu a fost reparat (crăpături vechi sub tencuiala nouă), nu a fost buciardat, nu s-a aplicat stratul de șpiț și s-a determinat existența straturilor vechi de zugrăveală cu var ale soclului și stâlpilor;

- la ___________________________-au păstrat vechii stâlpi de gard, prefabricați din beton, care s-au înglobat în stâlpii nou creați și care au condus la realizarea unor planuri de separare între vechi și nou și implicit crăpături în profunzime la toți cei 28 de stâlpi de la aliniamentul gardului la ____________________________>

- tencuiala pe toată suprafața de 514 mp, realizată de _________________ Cernavodă, este desprinsă în cea mai mare parte de suportul pe care a fost aplicată (vezi foto nr. 4,5,6,7,8,9, 14,15 și 16) și crăpată peste tot, deteriorată prin crăpături verticale, orizontale și la 45°;

Nu au fost respectate prevederile „Normativul privind executarea tencuielilor umede, groase și subțiri”, Indicativ NE 001-96.

Nu s-a respectat tehnologia pentre execuția tencuielilor, respectiv:

- suprafetele de beton si ale zidăriilor vor fi stropite cu apa, apoi se vor amorsa prin stropire cu sprit pe o grosime de 3 mm;

- grundul – cel mai gros strat al tencuielii 5,20 mm – se va aplica după cel puțin 24 de ore de la aplicarea șprițului si la suprafețele de beton după 1 ora. La suprafețele de zidărie amorsate numai prin stropire cu apa, grundul poate fi aplicat imediat;

- stratul vizibil al tencuielilor se va executa dintr-un mortar numit "tinci" din aceasi compoziție a grundului cu o cantitate mai mare de var-pasta si cu nisip fin până la 1 mm.

Concluzia expertului a fost că întreaga lucrare de tencuială a soclului, stîlpilor vechi și de realizare a stâlpilor noi la _______________________ suprafață totală de 514 mp, este compromisă total, astfel încât este necesară refacerea integrală și că valoarea lucrărilor executate necorespunzător din punct de vedere cantitativ și calitativ este de 60.274,12 lei, la care se adaugă TVA în sumă de 14.465,78 Iei, deci în total de 74.739,90 lei.

Ca urmare a măsurătorilor efectuate la fața locului, comparativ cu cantitățile de lucrări înscrise în factura 032/26.10.2011, întocmită de __________________________________ diferențe cantitative la panorile de gard, respectiv: Panouri metalice încasate: 100 buc., cu prețul unitar fără TVA de 579,20 lei; Panouri metalice existente, determinate prin numărare și măsurători: 78 buc, cu lungimea totală de 148,65 ml (lungime medie de 148,75 : 78 = 1,90 ml și cu h = 1,35 ml).

Din punct de vedere al calității lucrărilor executate, expertul a constatat corodarea tuturor elementelor panourilor metalice, așa cum sunt prezentate și în fotografiile nr. 17 la nr. 28 din planșa foto nr. 2.C.3, anexată.

Cu caracter de concluzie, au fost plătite nejustificat 22 de panouri metalice în valoare totală de 15.800,57 lei. De asemenea, se impune refacerea în parte a lucrărilor realizate de _________________ Fetești.

4. La data de 10. 08. 2011 a fost încheiat contractul de lucrări nr. _____ între Primăria orașului Cernavoda și ___________________________ SRL și _________________ ce a avut ca obiect principal reabilitarea centrului civic (zona Primărire – Stadion) și a străzilor adiacente G. C_____, O_____, M____ E_______, C_____, cu o valoare inițială de 3.614.253,85 lei la care se adaugă 867.421 lei TVA.

În cazul acestui contract de achiziție publică, faptele sunt diferite. Pentru realizarea acestei investiții autoritatea contractantă a solicitat, inițial, elaborarea unui proiect, acesta fiind realizat de S.C. SIMPA CONSULT S.R.L. Bacău. Ulterior, Primăria orașului Cernavoda a publicat invitația de participare în sistemul SEAP, valoarea investiției fiind estimată la 3.623.192 lei fără TVA.

Modalitatea de desfășurare a achiziției a fost cea de cerere de ofertă. Pentru demararea procedurii achiziției publice, suspecta D_______ D_____ a întocmit nota justificativă înregistrată sub numărul _____ din 16.06.2011. Potrivit acestui document, investiția era prevăzută în Planul Anual de Achiziții pentru anul 2011 la poziția 26. Valoarea achiziției era estimată la 3.623.192,10 lei, echivalentul a 872.133,66 euro.

Procedura a fost câștigată de asocierea dintre operatorul economic ___________________________ SRL și _________________, acesta fiind și singurul participant.

După semnarea contractului de lucrări nr. _____ din 10.08.2011 prin referatul nr. _____ din data de 02.11.2011 întocmit de Șef Birou Tehnic Investiții, Cotigi G________, s-a solicitat suplimentarea costurilor contractului privind reabilitarea centrului civic cu suma de 284.000 lei fără TVA, datorită necesității efectuării unor lucrări suplimentare (acoperirea canalului existent cu o placă din beton și renunțarea la pavaj în fața Primăriei urmând a fi executat pavaj de granit). Referatul a fost aprobat de primarul B_____ B______, după care a fost încheiat actul adițional nr. 1/_____ la contractul nr. _____/10.08.2011.

Reabilitarea centrului civic prezintă, din punct de vedere al prezentului act de sesizare, trei probleme ce urmează a fi expuse : realizarea sistemului de iluminat public pe ___________________________ lucrări de decopertare și stabilizare a solului și recepționarea și plata fântânilor arteziene. Pentru o a patra problemă – plata unor cantități de piatră nepuse în operă – se va dispune disjungerea cauzei întrucât sunt necesare cercetări suplimentare.

Rețin că inclusiv procedura de contractare a serviciilor de proiectare necesare demarării lucrărilor de reamenajare a centrului civic au fost neregulamentare.

Martorul I______ M______ este reprezentantul ____________________, societate comercialăcare a realizat proiectul pentru reabilitarea centrului civic al orașului Cernavodă. Din declarația martorului rezultă că un funcționar din cadrul Primăriei Cernavodă i-a spus să pregătească și o ofertă din partea unei alte societăți, pentru un preț mai mare decât cel ofertat de ____________________. Martorul a apelat la societatea comercială a cumnatului său, ________________.

Niciuna dintre ofertele existente la dosarul achiziției nu are număr de înregistrare, dată sau ștampilă din partea Primăriei orașului Cernavodă, aspect ce întărește declarațiile martorilor în sensul că procedurile de testare a pieței și de găsire a ofertanților erau pur formale.

Martorul a mai declarat că a știut încă de la început că va primi lucrarea.

Această declarație este lămuritoare în ceea ce privește modalitatea în care Primăria orașului Cernavodă a realizat achizițiile publice.

Martorul I______ D__, cumnatul martorului I______ M______ și reprezentantul ofertantului _______________ a confirmat aspectele mai sus expuse.

Expertizele tehnice efectuate au relevat faptul că pentru realizarea și finalizarea lucrării de investiții „Reabilitare Centru – Zona Primărie – Stadion și străzi adiacente: G. C_____, O_____, M. E_______, C_____ – Orașul Cernavodă, jud. C________”, s-au executat lucrări și cu alți constructori, în relație contractuală direct între Orașul Cernavodă și respectivii constructori, care au condus la majorarea valorii finale a lucrărilor așa cum este redat în tabelul anexă.

Pentru determinarea concordanței dintre lucrările real executate și cele înscrise în situațiile de plată, așa cum sunt înregistrate în anexa 4.a.5, atașată la raportul de expertiză întocmit de expert M________, s-au efectuat măsurători, determinări și sondaje la fața locului, în prezența persoanelor implicate, așa cum rezultă și din anexele A.2 – A.37, atașate la raportul de expertiză.

Situațiile de plată au fost întocmite de către executant și au fost semnate din partea beneficiarului (Primăria Orașului Cernavodă) de către Cotigi G________ și B_____ I__, așa cum sunt înscrise în centralizatorul din anexa 4.b - a situațiilor de plată întocmite de Asociația ___________________________ SRL și ________________ și a facturilor emise pentru lucrarea de investiții „Reabilitare Centru – Zona Primărie – Stadion si străzi adiacente: G. Cosbuc, O_____. M. E_______, C_____ – Orașul Cernavodă, jud. Constanta”.

Din determinările făcute în cadrul expertizei, au existat modificări ale proiectului tehnic realizat de ______________________ Iași, pentru lucrările de realizare a investiției „Reabilitare Centru – Zona Primărie – Stadion și străzi adiacente: G_____ C_____. O_____. M____ E_______, C_____ – Orașul Cernavodă, iud. Constanta”, făcute prin Dispoziția de șantier nr. 1/08.12.2011, înregistrată la Primăria Cernavodă sub nr. _____/08.12.2011, printre acestea fiind modificarea formei și amplasamentului fântânilor arteziene (în locul fântânii arteziene mari, de formă pătrată, cu laturile de 14 metri, s-a dispus realizarea unei fântâni arteziene circulare cu diametrul de 10 metri, precum și modificarea amplasamentului acesteia; în locul celor două fântâni arteziene mici de 8 m x 4 m, s-a dispus realizarea a două grupuri de fântâni arteziene, formate din câte două fântâni, cu dimensiuni diferite, mai mici), precum și unele lucrări la pavajul din fața clădirii în care funcționează Primăria.

Fragmentarea lucrărilor de Construcții și instalații pentru obiectivul de investiții „Reabilitare Centru – Zona Primărie – Stadion și străzi adiacente: G. Cosbuc. O_____. M. E_______, C_____ – Orașul Cernavodă, iud. Constanta” nu respectă prevederile OUG nr. 34/2006, actualizată, privind atribuirea contractelor de achiziție publică.

Legislația specifică achizițiilor publice a fost încălcată și în cazul lucrărilor de decopertare și recuperare piatră cubică centru civic (zona Primărie – Stadion) Cernavodă-cod CVP ________-7 – contract nr. 34.331/25.11.2011 și Lucrările de stabilizare a solului prin umplutură cu piatră spartă în zona Primăriei Cernavodă - cod CVP ________-9 – contract nr. _____/25.11.2011.

A) În cazul investițiilor realizate la centrul civic nu s-au respectat în totalitate lucrările de bază descrise în caietul de sarcini. Astfel, lucrările de reabilitare a sistemului de iluminat public, deși prevăzute în lucrările de bază ale caietului de sarcini, nu au fost realizate în cadrul acestui contract, ci ele au fost, ulterior, atribuite unui alt operator economic, prin procedura încredințării directe, respectiv prin divizarea în trei contracte distincte atribuite unui singur operator economic.

Este vorba despre contractele de lucrări nr. 9742 din 28.03.2012, ce a avut ca obiect instalarea de echipamente de iluminare stradală pe __________________________ și M. E_______ pe partea parcului), contractul nr. 9738 din 28. 03. 2012 ce a avut ca obiect instalarea de echipamente de iluminare stradală pe ___________________. E_______ și sensul giratoriu pe ambele sensuri) și contractul de lucrări nr. _____ din 23.12.2011 ce a avut ca obiect iluminat public cu felinare amplasate pe fațadele clădirilor pe _________________________ și M. E_______). Contractele au fost încheiate cu ______________________ C________ prin procedura încredințării directe.

Contractarea lucrărilor privind iluminatul public în afara contractului de reabilitare a centrului civic au determinat o creștere a costurilor inițiale cu suma de 194.114,49 lei la care se adaugă 46.827,46 lei TVA, în total 240.941,95 lei.

Astfel cum a reținut și Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice, cele trei contracte aveau ca obiect o lucrare unică. De altfel, modalitatea în care a fost divizată o lucrare ce trebuia efectuată pe o singură stradă din orașul Cernavodă (____________________________ clară de ocoli procedura legală de achiziție publică, respectiv cerere de ofertă.

La data de 15 decembrie 2011 a fost întocmit primul referat de necesitate. La data de 22 decembrie 2011 a fost întocmită nota justificativă privind selectarea procedurii de achiziție, optându-se pentru cumpărare directă în considerarea nedepășirii pragului valoric de 15.000 euro. Concret, prețul estimat a fost de 14.942,52 euro. În aceeași zi au fost obținute oferte de la ______________________ și _________________ și a fost semnat contractul nr _____/22 decembrie 2011.

Astfel cum a declarat a___ a______, reprezentantul ______________________, urmare semnării acestui contract au fost începute lucrările pe întreaga stradă Dacia, fiind evidentă înțelegerea preexistentă în sensul că această societate va executa în întregime lucrările preconizate.

La data de 23 martie 2012 au fost întocmite alte două referate de necesitate ce priveau celelalte două sectoare ale lucrării unice. Este de remarcat faptul că în dosarul fiecăreia din cele trei achiziții directe se regăsește același caiet de sarcini în care sunt indicate cele 3 segmente de lucrare.

În cele două note justificative, datate 28 martie 2012, se menționează că se propune spre aprobare cumpărarea directă întrucât nu este depășit pragul de 15.000 euro fără TVA. În ambele documente valoarea achiziției a fost estimată identic, respectiv 14.954,33 euro fără TVA.

Ofertele au fost întocmite tot de ______________________ și _________________ dar nu sunt datate și nici înregistrate la Primăria orașului Cernavodă. La acel moment, ______________________ lucra deja la toate cele trei segmente ale lucrării. Pentru această concluzie pledează și modul în care au fost încheiate procesele verbale de recepție: pentru prima lucrare, contractată în decembrie 2011, recepția s-a făcut la 24 mai 2012 iar pentru cele contractate la data de 28 martie 2012, recepția a fost făcută la data de 26 aprilie 2012.

Procedura a fost, în mod evident, una pur formală, lucru recunoscut de martorul a___ a______.

În ziua de 28 martie 2012 au fost semnate contractele nr. 9742 și 9738 având ca obiect instalare de echipament de iluminare exterior pe ____________________________> Primarul B_____ B______ a semnat contractele nr. _____/22.12.2011, 9738/28.03.2012 și nr. 9742/28.03.2012 având ca obiect lucrări de realizare a unor instalații electrice, acestea fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, având caracter unitar (iluminat public pe _______________________ Cernavodă), Primarul B_____ B______ a dispus încheierea a trei contracte cu o valoare individuală puțin sub 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, lucrarea nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora.

În cazul acestor lucrări va fi reținut un singur act material. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 241.941,95 lei TVA inclus. Această sumă reprezintă un folos necuvenit pentru ______________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

Martorul Y____ Y___, director al _________________ Cernavodă a declarat că ofertele transmise Primăriei orașului Cernavodă pentru realizarea lucrărilor de instalații electrice sunt reale și nu au avut caracter formal. Cu toate acestea, _________________ Cernavodă nu era interesată de obținerea contractelor iar conducerea (inclusiv martorul) a fost mulțumită că nu a obținut lucrarea.

S______ (fostă Cotigi) G________ a ocupat, începând cu anul 2009, funcția de arhitect șef al orașului Cernavodă iar în 2011 a fost numită în funcția de șef al biroului tehnic – investiții. În această calitate, a supravegheat lucrările de execuție derulate de Primărie în centrul orașului Cernavodă. Din declarația acestui martor rezultă că lucrările de instalații electrice pe _______________________ Cernavodă nu fuseseră prevăzute în proiectul inițial (general) dar erau absolut necesare.

Încă anterior semnării contractului, ___________________ a început aceste lucrări, fapt ce denotă că se cunoștea cine trebuie să execute această lucrare. Din dispoziția numitei B_____ B______, martorul a întocmit 3 referate distincte pentru fracții ale aceleiași lucrări.

Din această declarație mai rezultă că B_____ B______ obișnuia să îi cheme în birou pe toți funcționarii implicați în procedurile de achiziții și le trasa sarcina „de a face contractul pe porțiuni”.

Martorul a___ a______ este reprezentantul legal al ______________________, societate care a executat lucrările de alimentare cu energie electrică a stâlpilor montați pe _____________________ Cernavodă. Din declarația acestuia rezultă că, inițial, a întocmit o ofertă pentru întreaga lucrare, prețul ofertat fiind de circa 235.000 lei fără TVA. Ulterior, martorul a fost chemat la primărie de S______ (Cotigi) G________ pentru negocierea ofertei. Cu prilejul acestor discuții, martorului i s-a spus că lucrarea ar fi trebuit făcută de Elcomex însă această societate nu avea posibilitatea întrucât era foarte aglomerată în acea perioadă. De asemenea, i s-a spus că lucrarea trebuie „ruptă” în trei întrucât nu se încadrează în pragul de 15.000 euro prevăzut de lege pentru ca lucrarea să îi fie încredințată direct.

La această discuție a participat și numita D_______ D_____.

Din declarația martorului mai reiese că, urmare semnării primului contract, ______________________ a început lucrările pentru toate cele trei contracte.

În aceeași perioadă – prima parte a anului 2012 – în baza unei înțelegeri verbale cu primarul B_____ B______, societatea martorului a montat spoturi luminoase în apropierea unor arbori plantați în centrul civic al orașului, având promisiunea încheierii în viitor a contractului. În iunie 2012 B_____ B______ a pierdut alegerile, astfel că nu a mai fost încheiat niciun contract iar lucrarea nu a mai fost facturată și nici plătită.

Chestionat dacă societatea sa a efectuat vreo lucrare sau a prestat vreun serviciu în beneficiul familiei numitei B_____ B______, martorul a___ a______ a declarat că în luna septembrie 2012, la solicitarea numitei B_____ B______, a acceptat să-i pună la dispoziție 100 de metri liniari de cablu electric pe care l-a și transportat la locuința acesteia de pe DJ223. Valoarea cablului este de 1.200 lei. Bunul nu a fost plătit întrucât martorul nu a solicitat plata. B_____ B______ s-a oferit să achite contravaloarea cablului însă martorul a refuzat. Potrivit martorului, cablul electric a fost montat de o altă societate.

Martorul și-a amintit cu precizie perioada în care a livrat acest cablu întrucât deținea avizul tehnic de racordare a consumatorului casnic M_____ D_____ (datat 7 august 2012) și cunoștea că remiterea cablului s-a făcut în acest context.

B) Inculpata B_____ B______ a aprobat recepționarea lucrărilor și a dispus plata acestora deși fântânile arteziene nu fuseseră realizate conform proiectului. Astfel, deși inculpata B_____ B______ a dat dispoziție ca una din fântâni să fie mult micșorată iar celelalte două să fie modificate, prețul a rămas nemodificat și a fost plătit integral. Potrivit expertizelor tehnice, Primăria Cernavodă a plătit în mod nejustificat și necuvenit suma de 308.622,45 lei.

Aceste sume reprezintă un folos corelativ, necuvenit, obținut de asocierea ___________________________ SRL și _________________.

Potrivit actelor dosarului, fântânile arteziene au fost realizate de __________________, ca subcontract al __________________________ SRL, liderul asocierii care a contractat cu Primăria orașului Cernavodă.

Potrivit contractului nr 120/27.09.201 încheiat între cei doi operatori privați, prețul fântânilor a fost stabilit la 701.446,02 lei fără TVA. Urmare dispoziției de șantier nr. 1 prin care s-au modicat forma și amplasamentul fântânilor, între __________________________ SRL și __________________ a fost încheiat actul adițional nr. 2 din data de 1 martie 2012, prețul micșorându-se la nivelul sumei de 665.316,84 lei fără TVA.

Astfel cum rezultă din anexa contractului nr. _____/10.08.2011, executantul ar fi trebuit să edifice iar achizitorul ar fi trebuit să recepționeze trei fântâni arteziene, una cu dimensiunile 14 X 14 metri și două cu dimensiunile de 8 X 4 metri. În caietul de sarcini se prevăzuse însă că cele două fântâni arteziene mici vor avea dimensiunile de 8,6 X 2,2 metri. Deși nu a făcut obiectul unui act adițional, forma și amplasamentul acestor fântâni arteziene au fost modificate prin dispoziția de șantier nr.1 din data de 8 decembrie 2011. În dispoziția de șantier nu au fost indicate noile particularități ale fântânilor arteziene, acestea urmând a face obiectul unui plan de situație și unor fișe tehnice.

La data de 25 noiembrie 2011 a fost recepționată fântâna arteziană mare, aspect ce rezultă din procesul verbal întocmit între __________________________ SRL și Primăria orașului Cernavodă.

La data de 30 aprilie 2012 a fost recepționată una din cele două fântâni mici iar la data de 23 mai 2012 a fost încheiat procesul verbal de recepție la terminarea lucrărilor deși cea de-a doua fântână arteziană mică nu era integral edificată.

Martorul ______ ____ este reprezentantul legal al ___________________________ SRL, societate care, în asociere cu _________________, a efectuat lucrările de investiții în centrul civic al orașului Cernavodă. Martorul a declarat că în contractul de lucrări nu s-a prevăzut obligația asocierii de a realiza alimentarea cu energie electrică a stâlpilor de iluminat public ci doar obligația de montare a acestora. În consecință, martorul a discutat cu un reprezentant al Primăriei orașului Cernavodă, posibil Ciotigi G________ căreia i-a transmis refuzul de a efectua această lucrare neproiectată.

În privința fântânilor arteziene, martorul a declarat că își amintește de faptul că s-a convenit asupra modificării formei și amplasamentului fântânilor arteziene. Lucrarea a fost realizată de subcontractantul __________________ potrivit proiectului întocmit de o societate din Iași (Simpa Consult). Deși forma și amplasamentul fântânilor au fost modificate, prețul stabilit inițial a rămas neschimbat. Martorul a precizat că după ce a încasat prețul cuvenit pentru edificarea fântânilor, ___________________________ SRL – __________________ virat suma în discuție subantreprenorului __________________.

Martorul B_____ I__ a fost diriginte de șantier pentru lucrările la centrul civic. Acesta a confirmat aspectul că fântânile arteziene nu au fost finalizate.

Din depoziție rezultă că și acest martor a prestat servicii gratuite în beneficiul numitei B_____ B______, respectiv a întocmit cartea tehnică a imobilului amplasat pe DJ 223, în vederea recepționării construcției.

Martorul ]_____ ]_______ este reprezentantul legal al societății care a edificat fântânile arteziene, respectiv __________________. Martorul a declarat că a contractat lucrarea de la _________________________, că a discutat cu B_____ B______ despre design-ul fântânilor și că aceasta dorea un alt design care implica modificări constructive. Martorul nu a fost în măsură să precizeze dacă modificările cerute de primarul B_____ B______ au determinat mărirea sau micșorarea dimensiunilor fântânilor.

Martorul ^___ ^________ este persoana care a reprezentant _________________ în relația cu Primăria orașului Cernavodă. Din depoziția acestuia, coroborată cu înscrisurile depuse la dosar, rezultă că _________________ a prestat la rândul ei, contracost, servicii în beneficiul numitei B_____ B______.

Se redau în tabele anexă , de asemenea constatările experților.

În Dispoziția de șantier nr. 1/08.12.2011 se prevede, printre altele:

„ - modificarea formei fântânilor și amplasării acestora, conform planului de situație și fișelor tehnice atașate prezentei dispoziții de șantier”,

• F______ arteziană mare (nr. 1) – fântâna mare pătrată cu latura de 14 metri, a fost înlocuită cu o fântână de formă circulară cu diametrul de 10 metri – vezi planșa foto nr. 4., f. l, anexată la prezentul Raport;

• cele două fântâni de formă dreptunghiulară, cu dimensiunile în plan de 8 x 4 m, s-au înlocuit cu două grupuri de câte două fântâni, cu dimensiunile:

- fântână arteziană mică nr. 2, care cuprinde de fapt două fântâni situate de o parte și de alta la intrarea în parc dinspre clădirea Primăriei, cu dimensiunile de 4,15x2,20 m – vezi fotografiile din planșa foto nr. 4., f.2, anexată;

- fântână arteziană mică nr. 3, care cuprinde de fapt două fântâni situate de o parte și de alta la intrarea în parc dinspre Stadion, cu dimensiunile de 2,0 x 0,60 m - vezi fotografiile din planșa foto nr. 4.f.3, anexată.

Se constată că valoarea ofertată de executantul Asociația ____________________________” SRL și ________________________ lider ____________________________” SRL, în sumă de 940.826,48 lei, fără TVA a fost integral facturată și încasată, chiar dacă, în realitate, nu s-au mai realizat lucrările la cele trei fântâni, așa cum au fost ofertate, respectiv o fântână mare, de formă pătrată cu laturile de 14 metri și două fântâni dreptunghilare cu dimensiunile de 8 x 4 m.

În concluzie :

1.Nu a avut loc nici o scădere a costurilor de execuție;

2.N-au fost finalizate lucrările la fântâna nr. 3 și nu a fost pusă în funcțiune niciodată;

3.Valorile încasate în plus pentru lucrările neexecutate sau executate de calitate necorespunzătoare, așa cum au fost determinate prin prezenta expertiză, la cele trei fântâni arteziene și așa cum sunt redate în tabelul anexă.

c) Un alt aspect reținut în descrierea acuzației privea plățile efectuate către operatorul economic S.C. CORSA CONSTRUCT S.R.L. pentru execuarea unor lucrări de reabilitare a centrului civic al orașului Cernavoda, lucrări ce teoretic și practic cădeau în sarcina S.C. MACROTECH BUSSINESS.R.L. A fost, astfel, evidențiată plata sumelor de 66.885,11 lei și 76.586,66 lei, ambele efectuate în data de 29.11.2011 în contul de Trezorerie deschis de ______________________ pentru lucrări de reabilitare centru civic. Contractele de lucrări încheiate cu ______________________ au obiect unic, divizat artificial pentru ca pragul de 15.000 euro să nu fie depășit.

Primarul B_____ B______ a semnat contractele nr. _____/25.11.2011 și nr. _____/25.11.2011 având ca obiect lucrări de decopertare și recuperare piatră și stabilizare a solului prin umplutură cu piatră spartă, acestea fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, având caracter unitar, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală puțin sub 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, lucrarea nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora. Sumele au fost plătite deși nu există niciun document care să ateste într-o manieră relativ clară, ce lucrare a fost efectuată, dacă a fost efectuată și, în caz afirmativ, în ce condiții cantitative și calitative.

În cazul acestor lucrări va fi reținut un singur act material. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor două contracte, respectiv 149.500 lei TVA inclus. Această sumă reprezintă un folos necuvenit pentru ______________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

În mod firesc, dispozițiile art. 122 din OUG nr. 34/2006, în forma aplicabilă la acel moment, prevedea posibilitatea negocierii directe cu asocierea Macrotech-Symmetrica cu care Primăria Cernavodă încheiase contractul având ca obiect reabilitarea centrului civic. Concret, puteau fi analizate necesitățile apărute, trebuia estimată valoarea lucrărilor suplimentare și apoi părțile puteau negocia termenii colaborării. În aceste condiții însă, dispozițiile legale impuneau ca executant al lucrărilor suplimentare să fie tot asocierea Macrotech-Symmetrica.

S-a optat, astfel, pentru contractarea cu un alt operator economic însă, întrucât valoarea cumulată a lucrărilor era de circa 30.000 euro, acestea au fost divizate după care, în aceeași zi de 25.11.2011, au fost semnate două contracte cu același prestator, Corsa Construct. Chiar și recepția lucrărilor, realizată după 3 zile, pe 28 noiembrie 2011, s-a făcut printr-un singur act (proces verbal).

Din analiza documentelor existente în dosarul achiziției rezultă că nicăieri nu sunt individualizate concret prestațiile contractate. Nu există în niciun document al părților indicații clare despre amplasament, suprafața de teren afectată, standarde de calitate, etc. Nici măcar în procesul verbal de recepție nu se specifică ce lucrări concrete au fost executate și recepționate.

În privința ofertelor și contraofertelor, se poate lesne observa că acestea sunt absolut identice, ______________________, ____________________ și _______________________ folosind același format. Totodată, niciuna din oferte nu are un număr de înregistrare și o dată astfel că nu se poate verifica cum au fost solicitate și obținute.

Martorul G____ V_____, reprezentantul _______________________ SRL, a declarat că în perioada 2011 – 2012 era în relații de prietenie cu W____ W____. În acest context, la solicitarea lui W____ W____, a semnat și ștampilat oferte-deviz întocmite de acesta din urmă. Martorul a precizat că Primăria orașului Cernavodă nu i-a solicitat niciodată oferte de preț pentru lucrări/servicii/bunuri și nici nu a depus astfel de oferte.

Din depoziția martorului rezultă că W____ W____ i-a spus că B_____ B______ îi dă diverse lucrări, prin încredințare directă (sub pragul de 15.000 euro) pentru ca acesta să nu mai candideze la alegerile locale. Totodată, martorul știa că B_____ B______ și W____ W____ se folosesc de ______________________ și de X_______ X_________ ca operator economic interpus.

Martorul T_____ N______ este administratorul _______________________. Findu-i prezentat un înscris tip ofertă-deviz de lucrări construcții, care se regăsește în dosarul achiziției, martorul a declarat că nu are cunoștință despre acesta. Martorul a precizat că ștampila aplicată pe fiecare din pagini pare autentică dar niciuna din semnăturile existente nu a fost executată de el. Martorul s-a arătat surprins de aceste înscrisuri și a declarat că nu a întocmit niciodată o astfel de ofertă.

Având în vedere și declarațiile martorului X_______ X_________, T_____ N______ și G____ V_____, rețin că documentele aferente achiziților au fost întocmite doar pentru a acoperi ceea ce se știa de la început că se va întâmpla, respectiv că lucrările vor fi efectuate de _____________________. W____ W____ este cel care s-a preocupat de obținerea presupuselor oferte și tot el a făcut lucrările, în baza contractelor de subantrepriză încheiate cu ______________________.

La data de 26 noiembrie 2011, la o zi după încheierea contractului nr. _____ cu Primăria orașului Cernavodă, ______________________ a încheiat contractul de subantrepriză nr. 12 cu același obiect. La dosar există un deviz întocmit de _____________________ în ziua de 24 noiembrie 2011, deci anterior atribuirii de către Primăria orașului Cernavodă, către ______________________, a contractului de lucrări. Devizul a fost preluat de Corsa Construct care s-a rezumat la adăugarea unei sume de circa 3.000 lei, beneficiul cuvenit pentru acceptarea statutului de interpus.

În același mod, s-a procedat și în cazul contractului nr. _____/25.11.2011. Concret, în ziua de 6 noiembrie 2011 ______________________ și _____________________ au încheiat contractul de subantrepriză nr. 11, cu același obiect. Și în acest caz, ______________________ a adăugat, în relația cu Primăria orașului Cernavodă, suma de 3.000 lei la prețul ofertat de _____________________.

În aceași zi, de 25 noiembrie 2011, au fost întocmite referatele de necesitate, au fost obținute oferte de la ______________________, ______________________ SRL și _______________________, au fost analizate aceste oferte, au fost întocmite notele justificative de alegere a procedurii și s-au perfectat cele două contracte parțiale.

Întocmai ca în celelalte cazuri, ofertele nu sunt datate, nu sunt înregistrate la Primăria orașului Cernavodă, nu au fost solicitate de către instituție și au conținut, mod de redactare, denumirea categoriilor de lucrări și terminologie absolut identice.

Ambele contracte au fost executate, în realitate, de _____________________, administrată de consilierul local al orașului Cernavodă, W____ W____.

Această societate a beneficiat de subcontractări și din partea _________________ pentru care a executat lucrări în cadrul proiectului Reabilitare centru civic și străzi adiacente – Cernavodă în valoare de 429.067,61 lei fără TVA.

Martorul X_______ X_________ este reprezentantul ______________________, societate care a beneficiat de mai multe contracte atribuite direct de Primăria orașului Cernavodă. Martorul a declarat că, la sfârșitul anului 2011, a fost contactat telefonic de primarul B_____ B______ care l-a întrebat dacă este de acord ca ______________________ să subcontracteze unele lucrări către _____________, persoană juridică administrată de un consilier local – W____ W____. Lucrările în discuție aveau ca obiect decopertarea și consolidarea solului în zona din fața clădirii primăriei. B_____ B______ i-a explicat martorului că lucrările vor fi realizate de firma lui W____ W____ dar contractul va fi încheiat cu ______________________ care, apoi, va subcontracta cu _____________. Beneficiul societății martorului era de 5% din valoarea contractului.

Potrivit martorului, devizul și oferta au fost întocmite chiar de către W____ W____. Martorul a semnat și ștampilat documentele, apoi le-a depus la Primărie. Ulterior, toate lucrările au fost realizate de _____________ dar prețul contractului a fost virat executantului formal, ______________________. Această societate a păstrat 5% din sumă iar restul de preț l-a virat în contul _____________.

Din declarația martorului rezultă că, în aceeași perioadă, a procedat similar în privința unor lucrări de realizare a unor gropi pentru plantarea unor pomi. Deși, aparent, lucrarea a fost atribuită societății Corsa Construct, beneficiarul fondurilor publice a fost _____________.

Întrebat dacă societățile sale au efectuat vreo lucrare sau au prestat vreun serviciu în beneficiului familiei numitei B_____ B______, martorul X_______ X_________ a declarat că a efectuat lucrări de finisaje interioare la casa doamnei primar din afara orașului Cernavodă. Lucrările au durat circa două săptămâni și au fost efectuate în perioada mandatului acesteia. Lucrările în discuție nu au fost facturate. Martorul a declarat, însă, că prețul i-ar fi fost plătit în numerar de soțul numitei B_____ B______ dar nu și-a amintit cuantumul.

Având în vedere lipsa oricărui document justificativ de plată, apreciez că nu se poate concluziona că prețul a fost plătit.

Din probele administrare rezultă că, în scopul de a favoriza diverși operatori economici, inculpata B_____ B______ a creat premisele atribuirii directe a contractelor de achiziție, dând dispoziții subordonaților în sensul de a fragmenta lucrările sau serviciile contractate, astfel încât să nu fie depășit pragul valoric de 15.000 euro prevăzut de dispozițiile art. 19 din OUG nr. 34/2006. Ulterior, inculpata a semnat aceste contracte, a aprobat recepția lucrărilor/serviciilor contractate și a dispus plata acestora.

Din actele dosarului rezultă că numita B_____ B______ a avut relații comerciale cu cea mai mare parte din societățile care au primit lucrări plătite din bani publici. Astfel, _________________ a efectuat în beneficiul numitei B_____ B______ lucrări de paviment în valoare de circa 50.000 de lei, la reședința acesteia de pe DJ 223. Contractul a fost încheiat în luna iulie 2012, la foarte scurt timp de la terminarea mandatului de primar și de la recepționarea lucrărilor efectuate de asocierea Macrotech-Symmetrica în centrul civic al orașului Eforie. De asemenea, ______________________, _______________, ___________________________, ______________________ și chiar dirigintele de șantier B_____ I__ au prestat, preponderent gratuit, diverse servicii în beneficiul inculpatei B_____ B______.

Singura societate care a fost remunerată pentru serviciile prestate în folosul inculpatei B_____ B______ este Symmetrica. Cu prilejul efectuării perchezițiilor domiciliare, la locuința inculpatei au fost găsite facturi fiscale ce atestau prestarea unor servicii de către Symmetrica. Sunt singurele documente de acest fel întocmite în legătură cu lucrările/serviciile prestate de operatorii economici mai sus indicați.

Cu același prilej a fost găsită o agendă în care familia M_____ nota cheltuielile ocazionate de edificarea locuinței de pe DJ 223. Nicăieri în această agendă nu există vreo mențiune despre sume datorate sau plătite acestor operatori economici.

Deși nu face obiectul acuzației, apreciez oportună expunerea modalității în care Primăria orașului Cernavodă a procedat în privința realizării unor gropi pentru plantarea unor arbori. Acești arbori au fost plantați în centrul civic al orașului, de reamenajarea căruia se ocupa asocierea Macrotech-Symmetrica. Deși firesc și procedural corect era să se negocieze cu acest executant, primarul a decis inițierea unei noi proceduri de încredințare directă a lucrărilor, interpunându-l pe martorul X_______ X_________ (______________________) în relația contractuală dintre Primăria orașului Cernavodă și consilierul local W____ W____ (_____________________).

Similar celorlalte achiziții directe, pentru a crea aparența de transparență și legalitate, au fost obținute 3 oferte de preț de la aceleași societăți care apar și în dosarul achiziției lucrărilor de decopertare și recuperare piatră precum și stabilizare a solului prin umplutură cu piatră spartă.

Acestea sunt ______________________, _______________________ SRL și _______________________.

_______________________ SRL aparține numitului Z_____ Z_____ care deține și _______________, operator economic care a efectuat lucrările la Școala nr 3 din Cernavodă. În privința ofertantului _______________________, rețin că această societate nu are activitate la sediul declarat iar încercările de a-l găsi și audia pe reprezentantul legal al acesteia nu au avut nici un rezultat.

Ceea ce se poate observa cu ușurință în cazul acestor oferte este că nu există o solicitare adresată de Primăria orașului Cernavodă pentru întocmirea acestora, ofertele nu sunt înregistrate la Primărie și nu poartă nicio dată iar conținutul, modalitatea de redactare, denumirea categoriilor de lucrări și terminologia folosită sunt absolut identice.

În ziua de 21 decembrie 2011 au fost semnate atât contractul de lucrări nr. _____ între Primăria orașului Cernavodă și ______________________ cât și contractul de subantrepriză de lucrări nr. 13 dintre ______________________ și _____________________.

La dosar există și un deviz de lucrări datat 14 decembrie 2011 ce privește executarea a 46 de gropi în centrul civic, respectiv obiectul celor două contracte mai sus indicate. Prețul prevăzut în acest deviz – 15.120,33 lei fără TVA este exact cel din contractul de subantrepriză.

La acest preț ______________________ a adăugat circa 800 de lei, singurul său beneficiu pentru aceptarea statutului de interpus între Primăria orașului Cernavodă și _____________________.

Martorul Cănea S______ a confirmat existența, în Primăria orașului Cernavodă, a unei practici ilegale de atribuire a contractelor. Astfel, acesta a declarat că, în contextul interesului comun al Primăriei și societății sale – __________________ – de a efectua lucrări de relocare a unor plante, funcționarul E_______ E______ i-a sugerat să găsească două oferte mai mari decât oferta sa. În consecință, martorul a întocmit o ofertă din partea ______________________ care o administra, în care a ofertat un preț mai mare. Totodată, i-a solicitat prietenului său T_______ I_____, administrator al ______________________ să întocmească la rândul său o ofertă, indicându-i și prețul ofertat de Stil Garden.

Lucrările contractate de __________________ nu fac obiectul acuzației dar depoziția martorului este relevantă pentru a înțelege modul în care au fost realizate achizițiile publice.

Din declarațiile martorilor audiați rezultă că în cele mai multe cazuri, relațiile contractuale între societățile acestora și Primăria orașului Cernavodă au fost însoțite de relații contractuale între acestea și numita B_____ B______ ori soțul acesteia. Niciunul dintre martori nu a declarat că serviciile/lucrările prestate sau bunurile livrate în beneficiul familiei M_____ ar fi fost în legătură cu contractele de achiziții publice derulate cu Primăria Cernavodă, astfel că nu există temei pentru formularea unor acuzații de luare și dare de mită. Cu toate acestea, apreciez ca întemeiată concluzia că încheierea nelegală, discreționară, a contractelor de achiziție publică, prin încredințare directă, nu poate fi delimitată de interesul urmărit de numita M_____ M____ de a-și asigura sprijinul unor operatori economici în vederea atingerii unor scopuri patrimoniale personale.

Din declarațiile membrilor comisiilor de recepție constituite pentru lucrările ce fac obiectul expunerii rezultă că efectuarea recepțiilor a fost adesea formală sau lipsită de conținutul firesc. Astfel, unele persoane precum martorii H____ S_______ S_____, P____ Ș_____, U________ U______, R____ R________ au declarat că au avut un rol decorativ și că s-au asigurat doar că lucrarea a fost executată. Sunt cazuri, precum ale martorilor P____ Ș_____ și M____ M_____, care nu au fost în măsură să precizeze nici măcar obiectul recepției. Alți membri ai comisiilor au afirmat că nu verificau niciodată înscrisurile aferente lucrărilor recepționate pentru a se asigura dacă ceea ce s-a prestat corespunde cu cea ce s-a contractat.

Martorul P______ P______ a declarat suplimentar că a remarcat că lucrările erau ”împărțite la doi”, fapt pe care l-a considerat ca nelegal. Percepția martorului a fost că toate lucrările executate la clădirea Primăriei și la clădirea Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă au fost executate doar de ____________________________.

Martorul Q______ Q__ a declarat că lucrările aferente Grupului Școlar Industrial Energetic au fost executate doar de _________________ deși în acte existau două societăți comerciale. Martorul a mai declarat că M____ M_____ i-a dat dispoziție să refacă referatul de necesitate întocmit inițial pentru toată lucrarea și să-l împartă în două. ,,Împărțirea lucrării a fost făcută de către primarul B_____ B______ și de către M____ M_____ pentru a nu depăși o valoare prevăzută de lege, caz în care Primăria era obligată să organizeze licitație, în modalitatea aleasă de ei căutându-se să se acorde lucrarea fără niciun fel de procedură, prin încredințare directă”.

Numita C_____ P______, audiată ca suspect, a declarat că a ocupat funcția de consilier juridic în cadrul Primăriei orașului Cernavodă, context în care s-a implicat în procedurile de achiziție publică. Suspecta a precizat că la nivelul Primăriei Cernavodă se crease o practică nelegală de derulare a acestor proceduri, uzând de achiziții directe deși trebuia urmată procedura cererii de oferte. Concret, lucrările erau privite și evaluate pe bucăți deși aveau caracter unic și, în funcție de valoarea totală, impuneau organizarea unei proceduri de cerere de oferte.

În mai multe rânduri, suspecta s-a opus semnării unor contracte dar devenea ținta reproșurilor numitelor B_____ B______ și D_______ D_____. În acest context, în câteva rânduri, suspecta a efectuat fotografii ale unor contracte care poartă semnătura primarului deși consilierii juridici nu își însușiseră actul.

În apărare, suspecta a declarat că semnarea sau nesemnarea actelor reprezenta un aspect pur formal în condițiile în care primarul B_____ B______ semna înaintea ei. Totodată, eventualul refuz de a se conforma ar fi atras repercusiuni. De altfel, B_____ B______ a făcut diverse demersuri pentru încetarea raportului de muncă al numitei C_____ P______, demersuri sancționate de instanțele de judecată.

În aceeași situație este și suspectul J____ J_____, percepția sa fiind că a avut de ales între semnarea contractelor și pierderea locului de muncă. Mai mult, B_____ B______ i-a pus acestuia în vedere că „nu face fiecare ce vrea iar dacă este nevoie avocatul dânsei le va face dosare penale”.

Ambii consilieri juridici au afirmat că, în realitate, nu aveau o evidență generală a achizițiilor, contracte cu dată similară (pentru fracții de lucrare) le erau aduse spre semnare în zile diferite astfel că nu au fost conștienți de fragmentarea lucrărilor/contractelor.

Mai relevante decât declarațiile celor doi consilieri juridici sunt convorbirile acestora din perioada audierilor făcute de Poliția orașului Cernavodă, interceptate în baza mandatelor emise de Judecătoria Medgidia.

În susținerea acuzației se redau o convorbire telefonică dintre J____ J_____ – utilizator nr. telefon ____________ și C_____ P______ – utilizator nr. telefon ____________ , convorbire telefonică dintre H______ H________ – utilizator nr. telefon ____________ și C_____ P______ – utilizator nr. telefon ____________ și convorbire telefonică dintre J____ J_____ – utilizator nr. telefon ____________ și C_____ P______ – utilizator nr. telefon ____________.

SuspectaVânaga (fostă N___) L_______ a întocmit nota justificativă și testarea de piață pentru lucrările efectuate la clădirea primăriei. Potrivit acesteia, d_____ d_____ i-a înmânat atât un referat de necesitate cât și câteva oferte pe care ea nu le-a mai verificat. d_____ d_____ și B_____ B______ îi spuseseră că lucrarea este urgentă și i-au cerut să întocmească contractul. Inculpata a mai declarat că în primărie se discuta, informal, despre faptul că ____________________________ și ______________________ ar fi fost favorizate în sensul că beneficiau cu precădere de fondurile alocate achizițiilor publice.

Suspecta H______ H________ a declarat că adesea contractele de achiziți publice erau semnate de primarul B_____ B______ și de șeful biroului achiziții, D_______ D_____, deși nu exista prevedere bugetară și nu existau semnăturile juriștilor și economiștilor.

Suspecta D_______ D_____ a ocupat funcția de șef al biroului de achiziții.

Chestionată în privința motivelor pentru care a întocmit note justificative multiple deși lucrările aveau caracter unitar, aceasta a declarat că a trebuit să tolereze acest mod de lucru întrucât era unic întreținător de familie și trebuia să-și păstreze locul de muncă. Concret, suspecta a declarat că primarul B_____ B______ era nerăbdătoare să finalizeze amenajarea centrului civic întrucât 2012 era an electoral. În aceste condiții, organizarea unor proceduri regulamentare ar fi necesitat timp îndelungat. Din această cauză, au fost întocmite referate de necesitate pentru părți din lucrări, astfel încât să nu fie depășit pragul valoric de 15.000 euro. Deși a observat această practică, D_______ D_____ s-a limitat la abordarea numiților M____ M_____, d_____ d_____ d_____ și E______ E_______ care nu i-au dat explicații clare, concrete.

Potrivit suspectei, funcționarii care au întocmit referatele de necesitate dar, în special d_____ d_____ d_____, îi aduceau și ofertele transmise de diverși operatori economici. Suspecta nu a verificat niciodată realitatea și acuratețea acestor oferte.

Suspecta C_______ a afirmat că lucrările la GSIE Cernavodă au fost executate în întregime de ____________________________, societate al cărei reprezentant legal era prieten cu d_____ d_____ d_____. În privința lucrărilor de decopertare și compactare a solului, contractate aparent de Corsa Construct și executate în realitate de societatea consilierului local W____ W____ (_____________), suspecta C_______ a declarat că, personal, a întocmit două note justificative și două contracte din dispoziția numitei B_____ B______.

Aceeași a fost situația și în cazul lucrărilor contractate și executate de ______________________. Graba de a termina la timp amenajarea centrului civic, respectiv înainte de alegeri, a determinat fragmentarea lucrărilor.

Din declarație mai rezultă un aspect relevant pentru înțelegerea modului de contractare a lucrărilor/serviciilor/bunurilor. Astfel, D_______ D_____ a confirmat aspectele relatate de martorul A___ N______ privitoare la efectuarea unor lucrări cu promisiunea semnării în viitor a contractului, arătând suplimentar că B_____ B______ i-a solicitat să acopere această situație prin perfectarea unui contract. La momentul discuției se cunoștea că Hînsă G_______ a câștigat alegerile astfel că suspecta a ignorat solicitarea.

D_______ D_____ a mai declarat că era evident pentru funcționarii primăriei că unele lucrări trebuie executate de anumite societăți agreate, precizând că unele dintre acestea erau aduse de d_____ d_____ d_____ iar altele de E______ E_______. La fel de evidentă era practica instituită de B_____ B______ de divizare a lucrărilor pentru ca acestea să poată fi achiziționate direct și nu prin proceduri adecvate.

Suspecta a depus la dosar referate cu valori mai mari de 15.000 euro pe care B_____ B______ a scris olograf „NU”.

Un ultim aspect relevant, care se coroborează cu declarația martorului Z_____ Z_____, este observarea de către suspectă, timp de mai multe săptămâni, a unui autovehicul inscripționat AD P____, în fața imobilului în curs de renovare al părinților primarului B_____ B______.

Suspecta E______ E_______ nu a fost în măsură să ofere amănunte concrete despre contextul în care a întocmit note justificative pentru părți din lucrări, precizând că achizițiile derulate nu au vizat favorizarea unor operatori economici și nici ocolirea dispozițiilor legale.

B_____ B______ a negat acuzația care i se aduce și a declarat că lucrările/serviciile au fost achiziționate cu respectarea dispozițiilor legale și că nu există nici un prejudiciu în cauză.

Prin Raportul de Control datat 8 ianuarie 2013, întocmit de Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea Achizițiilor Publice, s-au constatat încălcări ale dispozițiilor legale în materia achizițiilor publice, în sensul divizării artificiale a lucrărilor efectuate la clădirea Primăriei, la Școala nr. 3 Cernavodă, decopertarea și compactarea solului pe amplasamentul din zona Primăriei Cernavodă.

Multitudinea și diversitatea neregulilor constatate de expertul tehnic desemnat sunt generate de modalitatea discreționară și interesată în care primarul B_____ B______ a efectuat achizițiile publice. Aceasta dorea atât favorizarea unor anumiți antreprenori (implicați în paralel și în activitățile personale ale numitei B_____ B______) cât și finalizarea cât mai rapidă a lucrărilor efectute în orașul Cernavodă, data fiind apropierea alegerilor (iunie 2012). Acestea au fost premisele fragmentării lucrărilor și contractelor pentru a putea încredințate direct dar și ale acceptării și plății unor lucrări neconforme. Astfel cum a reieșit din declarațiile persoanelor audiate, acest mod de lucru a fost impus de B_____ B______.

În perioada 2011-2012, autoritatea contractantă, Primăria orașului Cernavodă, a încheiat cu SC SPEED E_________ un număr de 4 (patru) contracte de servicii, respectiv :

- contractul de servicii nr. _____ din 07.07.2011, ce are ca obiect servicii de pază pe domeniul public al orașului Cernavoda

- contractul de servicii nr. _____ din 26.09.2011, ce are ca obiect servicii de siguranță publică pe domeniul public al orașului Cernavoda

- contractul de servicii nr. _____ din 29.11.2011, ce are ca obiect servicii de asigurarea ordinii publice pe domeniul public al orașului Cernavoda

- contractul de servicii nr. 2590 din 25.01.2012, ce are ca obiect servicii de pază pe domeniul public al orașului Cernavoda toate încheiate cu un singur operator economic, respectiv ________________________ SRL Călărași, fiecare contract în parte pentru aceeași valoarea de 60.000 lei la care se adaugă 14.400 lei TVA.

În fapt, obiectul acestor contracte este același, adică asigurarea de servicii de pază pe domeniul public al orașului Cernavoda. În acea perioadă, Primăria orașului Cernavodă a procedat la contractarea unor astfel de servicii în condițiile în care în cadrul instituției funcționează Poliția Locală Cernavodă, cu atribuții legale identice. Cu toate că Legea 333/2003 și Legea 155/2010 prevedeau că Poliția locală asigură paza bunurilor și obiectivelor aflate în proprietatea unității/subdiviziunii administrativ-teritoriale și/sau în administrarea autorităților administrației publice locale sau a altor servicii/instituții publice de interes local și nu societățile private de pază, aceste acte normative nu interzic contractarea unor servicii de pază.

Oportunitatea contractării unor astfel de servicii, justificată de necesitatea compensării deficitului de polițiști locali, ține de prerogativele aleșilor locali.

Toate contractele – pe durate de câte 2 luni – au fost încheiate pentru suma de 60.000 lei fără TVA, suma totală plătită fiind de 297.600 lei TVA inclus.

Această valoare totală este inferioară pragului valoric prevăzut de art. 57 alin.1 litera a din OUG nr. 34/2006 aplicabilă la momentul încheierii contractelor, respectiv 125.000 euro fără TVA.

Acest act material nu va face obiectul inculpării întrucât serviciile achiziționate fac parte din Anexa 2B a OUG nr. 34/206, fiind exceptate de la regulile procedurale comune în materia achiziților. În acest sens s-a pronunțat și Agenția Națională pentru Achiziții publice (fostă Autoritatea Națională pentru Reglementarea și Monitorizarea achizițiilor publice).

Rețin de asemenea că din corespondența purtată de D_______ D_____ cu delegații acestei instituții rezultă că aceștia din urmă i-au spus că serviciile de pază sunt exceptate astfel că pot fi achiziționate prin cumpărare directă.

Martorul C______ M_____ este reprezentantul SC Speed E_________, beneficiarul contractelor de pază ce fac obiectul acuzației. Din declarația sa rezultă că obținerea contractelor a fost mijlocită de fostul șef al Poliției orașului Cernavodă, E______ N______. Acesta l-a întrebat dacă este interesat să presteze servicii de pază în orașul Cernavodă astfel că a redactat și trimis o ofertă.

R___ C_________ este fostul șef al Poliției Locale Cernavodă. Acesta a declarat că, urmare desființării unor posturi de polițiști locali, primarul B_____ B______ i-a spus că trebuie contractate servicii de pază. Astfel, i-a cerut să întocmească un referat de necesitate, indicându-i-se și suma ce trebuia angajată. După cca o lună sau două martorul a fost chemat din nou de primarul B_____ B______ care i-a spus că procedurile de achiziție nu au fost realizate în termen și că este necesar să întocmească un nou referat. Martorul a procedat în consecință.

În toamna anului 2011 martorului i s-a cerut din nou să întocmească un referat dar acesta a propus alte măsuri astfel că au apărut neînțelegeri între acesta și B_____ B______.

Martorul a mai declarat că din discuțiile purtate cu unii funcționari a înțeles că există un prag care nu trebuie depășit, respectiv 15.000 euro. În privința sumelor indicate în referatele de necesitate, acestea au fost stabilite fie de primarul B_____ B______, fie de colegele S____ C________ sau H______ H________.

O soluție de clasare va fi dispusă și în privința lucrărilor de arhitectură peisagistică executate de __________________. Valoarea lucrărilor nu impunea urmarea unei anumite proceduri, acestea putând fi încredințate direct.

Nu a fost avută în vedere la inculpare nici situația cantității de piatră care, potrivit rapoartelor de expertiză, nu a fost pusă în operă dar a fost plătită. În acest caz, rețin că nu există pentru moment elemente probatorii care să stabilească o legătură între executarea improprie a lucrării și plata acesteia de către inculpata B_____ B______. De asemenea, nu s-a putut stabili ce legătură există între actele de dispoziție ale suspectului d_____ d_____ d_____ în privința cantității de piatră din gestiunea Primăriei orașului Cernavodă și piatra la care, prin dispoziție de șantier, Primăria a renunțat, urmând ca această să fie asigurată de asocierea Macrotech Business – Symmetrica.

În relația cu asocierea Macrotech-Symmetrica, primarul B_____ B______ a aprobat recepționarea lucrărilor și a dispus plata acestora deși fusese pusă în operă o cantitate de piatră mult mai mică decât cea facturată, respectiv 684.160,98 lei în loc de 365.442,26 lei cum ar fi trebuit, plătindu-se în plus suma de 318.718,72 lei.

Solicitat să răspundă la obiectivul: ”Dacă în devizele de lucrări întocmite de către _________________________, în baza dispoziției de șantier nr. 1/08.12.2011, emisă de proiectantul ______________________, se regăsesc cantități de piatră și în ce sortimente. Unde au fost puse în operă aceste cantități de piatră și dacă au fost respectate prevederile proiectului sau a normativelor tehnice în vigoare; Se vor realiza sondaje în prezența expertului și a reprezentanților părților implicate în realizarea lucrărilor respective; se vor face măsurători și fotografii la fața locului și se vor determina cantitățile reale de piatră utilizate în cadrul lucrării de investiții”,

Expertul tehnic a stabilit următoarele: în situațiile de plată întocmite de către _________________________, în baza dispoziției de șantier nr. 1/08.12.2011, emisă de proiectantul ______________________, precum și în situațiile de lucrări suplimentare se regăsesc cantități de piatră, așa cum sunt prezentate centralizat în anexa nr. 4.a.6 și detaliat în anexele 4.a.9,4.a.l3, 4.a. 15 și 4.a.21, atașate la prezentul raport.

Cantitățile, pe sortimente sunt prezentate în tabelul anexă.

Pentru stabilirea cantităților utilizate, s-au realizat sondaje și s-a întocmit planșa fotografică d, anexată la raportul de expertiză, de unde rezultă faptul că nu au fost respectate prevederile proiectului sau a normativelor tehnice în vigoare. Grosimea medie a stratului de piatră spartă cu dimensiunile de 25/40 și 25/63, este de 21 cm, așa cum a fost determinata prin sondajele efectuate la fața locului, în prezența părților și a reprezentanților acestora, așa cum sunt prezentate în planșa foto nr. 4.d, fotografiile nr. 2, 3, 7, 8, 11,12,14,15,16,17,19,20, 21,22, 25, 26, 27 și 28.

Cantitatea totală de piatră spartă de dimensiuni 25/40 și 25/63, determinată prin măsurători la fața locului, este de : 10.768,50 mp x 0,21 = 2.261,38 mc, din care macadam ordinar de 10 cm = _____,50 x 0,10 = 1.076,85 mc; Strat fundație reprofilată piatră spartă pentru drum = 2.261,38 - 1.076,85 = 1.184,53 mc; Greutatea materialului (piatră) = 2.261,38 mc (compactată) x 1,8 tone/mc = 4070,48 tone

Se concluzinonează :

-Cantitatea totală de agregate naturale, încasată prin situațiile de plată = 5.324,96 mc

-Cantitatea agregatelor naturale la care s-a întocmit Notă de Renunțare prin centralizatoarele lunare = 1.645,00 mc

-Diferența dintre cantitățile încasate și cele din notele de renunțare = 3.679,96 mc

-Cantitățile de agregate naturale predate de către Primăria Orașului Cernavodă = 1.644,70 mc

-Diferența între cantitățile de agregate predate și cele din notele de renunțare = 0,30 mc – (nesemnificativă)

-Cantitatea totală de piatră sparta de dimensiuni 25/40 și 25/63, determinată prin măsurători la fața locului, este de: = 2.261,38 mc

-Greutatea materialului (piatră) = 4070,48 tone

Sortimentele de agregate naturale predate de Primăria Orașului Cernavodă sunt total diferite față de cele încasate prin situațiile de plată întocmite de către ___________________________ SRL. Față de prevederile Dispoziției de șantier nr. 1/08.12.2011, care la aliniatul nr. 7 stipulează „Se va face notă de renunțare pentru toată cantitatea de piatră spartă folosită la lucrările de terasamente, aceasta fiind pusă la dispoziția constructorului de către beneficiar”, se constată faptul că s-a renunțat numai la cantitatea de 1.645,00 mc, față de cantitatea încasată de, 5.324,96 mc și ca urmare se determină de expert că nu au fost respectate prevederile dispoziției de șantier nr. 1, în ce privește cantitățile de piatră spartă.

Datele la care se încheie actele privind predarea de către Primăria Orașului Cernavodă a cantităților de agregate sunt neconfome cu situația reală de punere în operă (actul de predare-primire se încheie la data de 18.05.2012, iar notele de renunțare sunt din lunile decembrie 2011, respectiv martie 2012)

Cantitățile „de piatră spartă necesară executării lucrărilor de reabilitare a Centrului Civic din Orașul Cernavodă” au fost predate prin Procesele-verbale de predare-primire încheiate pe data de 18.05.2012, de către PRIMĂRIA ORAȘULUI CERNAVODĂ prin domnul Hofnar R_____ și respectiv primite de _________________, prin domnul I____ M_____ (cu doar 5 zile înainte de încheierea procesului verbal de recepție la terminarea lucrărilor, nr. _____/23.05.2012). În situațiile de plată întocmite de către _________________________, lucrările de punere în operă a cantităților de piatră din cadrul situațiilor de plată decontate de Primăria Cernavodă, distinct pentru materiale, manoperă, utilaje, transport, se prezintă sintetic, redate în tabel anexă.

Calculul valorii lucrărilor de punere în operă a cantităților de piatră real executate, este prezentat detaliat în anexa nr. 4.e.2, iar per total, valoarea acestora este 365.442,26 lei.

Diferența de valoare pentru cantităților de piatră înscrise în situațiile de plată și cele determinate de expert prin sondajele, determinările și măsurătorile efectuate la fața locului, este de:

V diferență = 684.160,98 lei - 365.442,26 lei = 318.718,72 lei

Trebuie remarcat că pentru aceste aspecte s-a dispus o soluție de disjungere a cauzei. O soluție de disjungere a cauzei s-a dispus și în ceea ce privește recepționarea fântânilor arteziene.

În privința celorlalți suspecți, s-a dispus soluții de clasare întemeiate pe considerentul că actele de conduită ale acestora au fost impuse de inculpata B_____ B______, respectiv că faptele lor nu sunt prevăzute de legea penală.

Concret, suspecții D_______ D_____, J____ J_____ și C_____ P______ au declarat că nu au avut de ales și că nerespectarea dispozițiilor trasate de inculpată ar fi determinat pierderea locului de muncă. De altfel, atât C_____ P______ cât și J____ J_____ au fost nevoiți să facă demersuri judiciare pentru a-și proteja interesele vătămate de actele administrative ale inculpatului (primarului B_____ B______).

Cei trei suspecți ocupau în perioada relevantă funcții publice obșnuite în cadrul Primăriei orașului Cernavodă, raportul de muncă reprezentând singura lor sursă de venituri. Toți au perceput relația cu primarul orașului Cernavodă ca fiind cu adevărat precară, inculpata având o atitudine discreționară în raport cu subalternii.

Având în vedere că acestora li s-a spus expres că se poate ajunge chiar la constituirea unor dosare penale dacă se opun punctelor de vedere ale inculpatei, consider rezonabilă aprecierea că suspecții au avut de ales între a semna contractele și a suferi consecințe vătămătoare precum pierderea locului de muncă. Or, o astfel de ipoteză/eventualitate implică un stres inerent care este de natură să afecteze libertatea psihică a unei persoane.

Pe de altă parte, suspectele H______ H________, E______ E_______, I_____ I____ I_____, S____ C________ și N___ L_______ nu au girat demersuri care, prin natura lor, să fi fost esențiale săvârșirii actelor materiale de abuz în serviciu. Acestea fie au întocmit unele documente specifice achizițiilor publice fie au atestat existența creditelor bugetare deschise la Trezorerie.

Actele de condită ale acestora ar fi putut reprezenta forme ale complicității și nu ale autoratului. Din probele administrate rezultă, însă, că o singură persoană a impus modalitatea de lucru descrisă în expunere și anume B_____ B______. Aceasta a fost totodată singura persoană interesată de nerespectarea dispozițiilor legale și singurul beneficiar al acestei situații.

În perioada decembrie 2010-martie 2012, inculpata B_____ B______ și-a îndeplinit în mod defectuos, cu intenție, atribuțiile de serviciu privitoare la exercitarea funcției de ordonator principal de credite, astfel cum acestea sunt prevăzute de art. 63 alin.4 litera a din Legea 215/2001, atribuind preferențial și cu încălcarea dispozițiilor legale în materie, mai multe contracte de achiziții publice, cu consecința angajării de plăți nelegale către diverși operatori economici și prejudicierii bugetului unității administrativ-teritoriale.

Inculpata B_____ B______ a încălcat dispozițiile art. 23 alin.2 literele d și h din Legea nr. 273/2006 privind finanțele publice locale, art. 45 din Legea nr. 393/2004 privind statutul aleșilor locali, art. 5 din OG nr. 119/1999, art. 2, art. 17, art. 23, art. 25, art. 27, art. 29 alin.3 din OUG nr. 34/2006 și art. 2 din HG nr. 925/2006.

Dispozițiile art. 23 alin.1 și alin.2 literele d și h din Legea nr. 273/2006: Ordonatorii de credite au obligația de a angaja și de a utiliza creditele bugetare numai în limita prevederilor și destinațiilor aprobate, pentru cheltuieli strict legate de activitatea instituțiilor publice respective și cu respectarea dispozițiilor legale.

Dispozițiile art. 45 din Legea nr. 393/2004: Aleșii locali, în calitate de reprezentanți ai colectivității locale, au îndatorirea de a participa, pe durata mandatului, la exercitarea funcțiilor autorităților administrației publice locale din care fac parte sau pe care le reprezintă, cu bună-credință și fidelitate față de țară și de colectivitatea care i-a ales.

Dispozițiile art. 5 din OG nr. 119/1999 : Persoanele care gestionează fonduri publice sau patrimoniul public au obligația să realizeze o bună gestiune financiară prin asigurarea legalității, regularității, economicității, eficacității și eficienței în utilizarea fondurilor publice și în administrarea patrimoniului public.

Dispozițiile art. 2 din OUG nr. 34/2006: Scopul prezentei ordonanțe de urgență îl constituie promovarea concurenței între operatorii economici; garantarea tratamentului egal și nediscriminarea operatorilor economici; asigurarea transparenței și integrității procesului de achiziție publică; asigurarea utilizării eficiente a fondurilor publice, prin aplicarea procedurilor de atribuire de către autoritățile contractante. Principiile care stau la baza atribuirii contractului de achiziție publică sunt: nediscriminarea; tratamentul egal; recunoașterea reciprocă; transparența; proporționalitatea; eficiența utilizării fondurilor publice; asumarea răspunderii.

Dispozițiile art. 17 din OUG nr. 34/2006: Autoritatea contractantă are obligația de a respecta principiile prevăzute la art. 2 alin. (2) în relația cu operatorii economici interesați să participe la procedura de atribuire.

Art. 19 din OUG nr. 34/2006: Autoritatea contractantă are dreptul de a achiziționa direct produse, servicii sau lucrări, în măsura în care valoarea achiziției, estimată conform prevederilor secțiunii a 2-a a prezentului capitol, nu depășește echivalentul în lei a 15.000 euro pentru fiecare achiziție de produse, servicii sau lucrări. Achiziția se realizează pe bază de document justificativ, care în acest caz se consideră a fi contract de achiziție publică, iar obligația respectării prevederilor prezentei ordonanțe de urgență se limitează numai la prevederile art. 204 alin. (2).

Dispozițiile art. 23 din nr. OUG 34/2006: Autoritatea contractantă nu are dreptul de a diviza contractul de achiziție publică în mai multe contracte distincte de valoare mai mică și nici de a utiliza metode de calcul care să conducă la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achiziție publică, cu scopul de a evita aplicarea prevederilor prezentei ordonanțe de urgență care instituie obligații ale autorității contractante în raport cu anumite praguri valorice.

Dispozițiile art. 25 din OUG nr. 34/2006: Autoritatea contractantă are obligația de a estima valoarea contractului de achiziție publică pe baza calculării și însumării tuturor sumelor plătibile pentru îndeplinirea contractului respectiv, fără taxa pe valoarea adăugată, luând în considerare orice forme de opțiuni și, în măsura în care acestea pot fi anticipate la momentul estimării, orice eventuale suplimentări sau majorări ale valorii contractului.

Dispozițiile art. 29 alin.3 din OUG nr. 34/2006: În cazul în care o lucrare permite execuția pe obiecte/loturi, pentru care autoritatea contractantă își propune să atribuie, unuia sau mai multor executanți, contracte distincte de lucrări, atunci valoarea estimată trebuie determinată avându-se în vedere valoarea cumulată a tuturor obiectelor/loturilor care ____________________________ respective.

Dispozițiile art. 2 din HG nr.925/2006: În procesul de aplicare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziție publică, orice situație pentru care nu există o reglementare explicită se interpretează prin prisma principiilor prevăzute la art.2 alin. (2) din ordonanța de urgență. În cazul contractelor a căror atribuire nu ________________________________ ordonanței de urgență, autoritatea contractantă are obligația de a asigura o utilizare eficientă a fondurilor în procesul de atribuire, de a promova concurența dintre operatorii economici, precum și de a garanta nediscriminarea, recunoașterea reciprocă și tratamentul egal al operatorilor economici care participă la atribuirea contractului. Pe parcursul aplicării procedurii de atribuire, autoritatea contractantă are obligația de a lua toate măsurile necesare pentru a evita apariția unor situații de natură să determine existența unui conflict de interese și/sau manifestarea concurenței neloiale. În cazul în care constată apariția unor astfel de situații, cum ar fi cele prevăzute la art. 67 – art. 70 din ordonanța de urgență, autoritatea contractantă are obligația de a elimina efectele rezultate dintr-o astfel de împrejurare, adoptând potrivit competențelor, după caz, măsuri corective de modificare, încetare, revocare, anulare și altele asemenea ale actelor care au afectat aplicarea corectă a procedurii de atribuire sau ale activităților care au legătură cu acestea.

Art. 122 din OUG nr. 34/2006: Autoritatea contractantă are dreptul de a aplica procedura de negociere fără publicarea prealabilă a unui anunț de participare numai în următoarele cazuri:

i) atunci când este necesară achiziționarea unor lucrări sau servicii suplimentare/adiționale, care nu au fost incluse în contractul inițial, dar care datorită unor circumstanțe imprevizibile au devenit necesare pentru îndeplinirea contractului în cauză, și numai dacă se respectă, în mod cumulativ, următoarele condiții: atribuirea să fie făcută contractantului inițial; lucrările sau serviciile suplimentare/adiționale nu pot fi, din punct de vedere tehnic și economic, separate de contractul inițial fără apariția unor inconveniente majore pentru autoritatea contractantă sau, deși separabile de contractul inițial, sunt strict necesare în vederea îndeplinirii acestuia; valoarea cumulată a contractelor care vor fi atribuite și a actelor adiționale care vor fi încheiate pentru lucrări și/sau servicii suplimentare ori adiționale nu depășește 20% din valoarea contractului inițial; în cazuri temeinic motivate ordonatorul principal de credite poate aproba majorarea procentului până la limita maximă de 50% din valoarea contractului inițial pe baza unei note justificative în care vor fi precizate motivele care au condus la depășirea procentului de 20% și care este parte a dosarului achiziției publice.

Acuzarea probeazp faptele inculpatei B_____ B______ prin:

-Procesele-verbale de sesizare din oficiu;

-Înscrisurile ce alcătuiesc dosarele achizițiilor publice;

-Procese-verbale de percheziție domiciliară;

-planșe fotografice aferente;

-rapoartele de expertiză contabilă și tehnică;

-declarațiile martorilor a___ a______, `_____ `___, ______ ____, ^___ ^________, Cartale N______, Cănea S______, Cotigi G________, D_____ G_______, ]_____ ]_______ ]______, G____ V_____, Z_____ Z_____, I______ D__, I______ M______, Linban R_____, Y____ Y___, X_______ X_________, M____ M_____, N_____ N_____, P___ M______, W____ W____, Ș_____ L____ E____, Ș_____ L________, T_____ N______, H____ S_______ S_____, P______ P______, O______ O____, U________ U______, Q______ Q__, c____ c_______, R____ R________;

-declarațiile suspecților J____ J_____, C_____ P______, D_______ D_____, E______ E_______, F_____ F_______, I_____ I_____, H______ H________, S_______ C________;

-adresă constituire parte civilă;

-proces-verbal de instituire a măsurii sechestrului;

-procesul-verbal de redare a interceptărilor;

-declarațiile inculpatei B_____ B______;

-actele de control întocmite de Agenția Națională pentru Achiziții Publice;

-fotografiile realizate de numitul J____ J_____;

-procese-verbale de investigații;

-corespondență cu Primăria orașului Cernavodă;

-informații Oficiul Registrului Comerțului

-informați furnizate de Inspectoratele Teritoriale de Muncă;

-extrase de cont și declarații fiscale;

Prin încheierea nr. 93 din data de 13.04.2018 pronunțată de către judecătorul de cameră preliminară al Tribunalului C________ în dosar nr. _____________/a1,rămasă definitivă prin ÎNCHEIEREA nr. 84/P/CP/11.06.2018 a Curții de Apel C________ prin respingerea contestației , au fost respinse ca nefondate cererile și excepțiile formulate de inculpata B_____ B______, prin apărător ales.

S-a constatat legalitatea sesizării instanței cu Rechizitoriul nr. 317/P/2016 emis de Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casație și Justiție - Direcția Națională Anticorupție prin care s-a dispus trimiterea în judecată a inculpatei: B_____ B______, identificată prin CNP _____________, fiica lui S____ și E____, născută la data de 24.08.1966 în _____________________________, posesoare a CI ________ nr ______, domiciliată în orașul Cernavodă, ______________________. 19, jud. C________, cetățean roman, studii superioare, consilier local al orașului Cernavodă, fără obligații militare, căsătorită, fără antecedente penale, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu în formă continuată, faptă prevăzută de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 din Codul Penal cu aplicarea art. 35 alin.1 din Codul Penal (6 acte materiale) din Codul Penal.

S-a constatat legalitatea administrării probelor și a efectuării actelor de urmărire penală.

S-a dispus începerea judecății cauzei privind pe inculpata B_____ B______.

În cursul cercetării judecătorești :

În ședința publică din data din data de 05.09.2018 a fost audiată inculpate B_____ B______ care declară că nu intelege sa beneficieze de procedura simplificată conform disp.art. 396 C.p.p., insa dupa ce i s-a dat citire in esenta al actului de sesizare a instantei si a faptelor retinute in sarcina sa, arată ca doreste sa dea declaratie.

Nu recunoaste faptele asa cum au fost retinute in rechizitoriu.

Arata ca referitor la acuzatiile de incalcare a legii, precizeaza ca niciuna dintre prevederile legale nu a fost incalcata, nici cea cu privire la legea finantelor pulice nu a fost incalcata, dovada fiind expertiza contabila in care expertul desemnat de parchet cat si expertul parte nu au identificat plati ilegale.

De asemenea, legile privind autoritatile publice locale, legea 215 sau legea alesilor locali contin obligatii pe care și le-a indeplinit si tocmai pentru aceasta este acuzata.

Singura incalcare din legile mentionate ar fi prevederea din legea achizitiilor publice conform careia estimarea unei lucrari trebuie facuta in asa fel incat sa nu se considere ca a fost divizata.

Precizeaza ca in calitate de primar nu a avut ca obligatie de serviciu nici estimarea lucrarilor si nici alegerea procedurii de achizitie, astfel incat sa se afirme ca personal ar fi divizat lucrarile.

Referitor la procedura de achizitie directa in Primaria Cernavoda, mentioneaza ca la inceputul mandatului a instituit aceasta procedura de trasparenta privind cererea a trei oferte si semnarea unui contract pentru orice achizitie directa.

ANREMAT-ul la acea data, pentru achizitiile directe considera suficient ca document justificativ factura inaintata de firma care a prestat lucrarea.

Cu privire la punctul 1 din rechizitoriu, respectiv doua contracte cu referire la acoperisul salii de festivitati a Grupului Scolar Cernavoda, arata ca parchetul a considerat ca fapta sa ar fi faptul ca a divizat o lucrare unica in doua contracte, ca a aprobat receptia lucrarilor si a dispus plata acestora si, printr-un joc de cuvinte se afirma ca a dispus plata desi lucrarile nu respectau in totalitate cantitatile de lucrari.

Precizeaza ca receptia lucrarilor se face de o comisie din care nu face parte primarul, primarul avand ca atributie de serviciu, dupa primirea procesului verbal de receptie semnat de comisie si care nu a semnalat vreo deficienta, primarul trebuie sa aprobe sau nu. In nici un caz nu poate refuza daca procesul verbal este favorabil finalizarii lucrarii, desi este acuzata ca a aprobat o receptie care trebuia aprobata.

Referitor la faptul ca a dispus plata, legea prevede ca departamentul financiar contabil verifica mai multe elemente pentru a se dispune plata, verifica existenta sumelor in buget, verifica existenta obligatiilor contractuale, ca departamentul de specialitate a semnat pentru bun de plata, confirmand existenta lucrarilor, verifica existenta procesului verbal de receptie a lucrarilor.

In urma acestor lucrari se inainteaza documentele de plata si adresa catre trezorerie, documente care trebuie sa poarte semnatura primarului.

Nu este o optiune sa accepti sau sa refuzi plata acestor lucrări avand aceste documente, ar fi comis un abuz daca refuza plata, sens in care are dosare civile de refuz plata.

In privinta incheierii contractelor, arata ca se face un referat de specialitate din partea departamentului de resort, in acest caz departamentul tehnic in privinta necesitatii sigurantei precum si estimarea lucrarii necesare, acest referat fiind aprobat de primar.

Mentioneaza ca nu este o optiune sa refuzi angajarea unor lucrari bugetate si care sunt urgente.

Dupa aprobarea referatului, departamentul de achizitii inainteaza propunerea procedurii de achizitii de a fi urmata, procedura care este aprobata de primar, insa inainte de a fi aprobata, departamentul juridic confirma ca procedura aleasa este corecta.

Dupa alegere procedurii de achizitie, departamentul de achizitie urmeaza procedura, intocmeste contractul si alaturi de alte patru semnaturi printre care viza CFP, viza dep.finaciar contabil, avizul de legalitate a secretarului UAT si departamentul juridic, primarul semneaza contractul in cauza.

Cu privire la acoperisul salii de festivitati, precizeaza ca aceasta suma de 10.181, 68 lei din care dl.expert considera ca a rezultat ca urmare a unei cantitati de material lemnos mai mica nu a fost adusa la cunostinta primarului, la momentul receptiei, comisia neconstatand acest lucru.

In plus, urmeaza sa solicite o alta expertiza pentru a lamuri asa-zisa lipsa.

De neinteles este prejudiciul total pe care procurul il considera in suma de ______,68 lei, adica valoarea intreaga a celor doua contracte, atata timp cat insasi expertii au constatat ca este terminata si apartine UAT Cernavoda.

Crede ca nu se poate considera o valoare in patrimoniul UAT si in acelasi timp ca fiind o paguba a UAT si nici folos necuvenit societatilor care au prestat lucrarile conform contractului.

Cu privire l a punctul 2 al acuzatiei, ca a semnat doua contracte avand ca obiect lucrari de renovare a sediului primariei orasului Cernavoda si, desi conform expertizelor intocmite s-a constatat ca toate cantitatile de lucrari si materiale sunt in lucrari, rechizitoriul afirma ca prejudiciul total este suma intreaga a acelor contracte in valoare de ______,2 lei.

Referitor la afirmatia privind constituirea partii civile, la dosarul cauzei exista doua adrese; o adresa este din partea primarului orasului Cernavoda, dl. L____ N______, care spune ca se vor constitui parte si care, la cateva zile dupa aceasta adresa, a supus atentiei CL Cernavoda, administratorul patrimoniului UAT Cernavoda, un proiect de hotarare de constituire parte civila.

HCL Cernavoda spune faptul ca CL Cernavoda se constituie parte cu suma stabilita de instanta in urma unei expertize in instanta, tocmai datorita faptului ca dnii.consilieri locali stiu ca lucrarile mentionate sunt executate.

Cu privire la punctul 3, respectiv acuzatia de semnare a contractelor, a dispus plata, referitor la lucrari de refacere a gardului imprejmuitor al scolii nr. 3, arata ca la dosar este depus o lucrare de expertiza extrajudiaciara solicitata de inculpata expertului ____ V______ care face precizarile necesare din punct de vedere tehnic la asa zisele lipsuri pe care le-au avut lucrarile.

In acest caz, la lucrarea de gard, mentioneaza expertul ca lucrarea era iesita din garantie si estimarile referitoare la degradarea calitattiva nu isi mai au rostul.

De asemenea, in privinta receptiei gresite a unui numar de panouri de gard mai mic decat cel din teren, dar egal cu numarul de panouri din contract, trebuie revizuita.

Dar indiferent de observatiile de ordin cantitativ si calitativ ale dlui.expert, procurorul a concluzionat ca prejudiicul produs UAT Cernavoda este valoarea intreaga a celor doua contracte, respectiv suma de 123.274,12 lei, desi gardul este in continuare si imprejmuieste scoala.

La punctul 4 s-a retinut ca a semnat 3 contracte avand ca obiect lucrari de realizare a unor instalatii electrice care, din punct de vedere al parchetului, trebuia sa urmeze alta procedura si nu cea directa.

Face mentiunea ca necesitatea semnarii acestor contracte a aparut ca urmare a faptului ca proiectul centrului civic nu a estimat corect puterea electrica necesara iluminarii acestuia.

Acest lucru a fost constatat mult dupa inceperea lucrarilor si neindreptarea acestei erori ar fi condus la oprirea nejustificata, d.p.d.v. al celuilalt contractant al lucrarilor de pe centrul civic, astfel a unul dintre contracte a fost semnat la finalul anului 2011, finalizandu-se iluminatul pe primul tronson, celelealte doua fiind semnate in martie 2012 la finalizarea celorlalte doua tronsoane.

A constatat ca la dosar exista declaratia martorului M_____ I___ de la firma Elcomex, care, desi nu a executat aceasta lucrare, avand o oferta depusa, mai mare, considera ca din p.d.v. tehnic este justificata impartirea in 3 tronsoane, fiind vorba de alimentari electrice diferite.

Chiar daca expertul tehnic nu a constatat vreo lipsa in rechizitoriu se afirma ca prejudiciul este valoarea intreaga a contractelor, suma de 241.941,95 lei, desi lucrarea se afla in patrimoniul UAT.

Punctul 5 al acuzatiei se refera la doua contracte avand ca obiect lucrari de decopertare si recuperare piatra, precum și stabilizarea solului cu umplutura piatra sparta.

Face precizarea ca aceste doua lucrari au aparut tot datorita faptului ca in proiectul tehnic al centrului civic nu au fost analizate problemele de decopertare a asfatului, a pietrei cubice istorice aflate sub acesta, precum și problemelor de infiltratii grave ale zonei din imediata apropiere a primariei.

Aceste probleme au fost constatate in noiembrie 2011 si remediate urgent, unul dintre ele reprezentand un pericol in fata primariei existand excavatii care ajunsesera la adancimi de 5 metri, iar celalalt pentru a putea continua lucrarile, avand in vedere ca, contractul cu Macrotec SA nu continea acest tip de lucrari absolut necesare.

Desi expertiza nu mentioneaza ca lipseste ceva sau ca nu s-au facut, rechizitoriul afirma ca prejudiciul este plata totala a lucrarilor, in suma de 149.500 lei.

La punctul 6 al rechizitoriului se afirma ca este vinovata ca a receptionat lucrarile si a dispus plata acestora, desi fantanile arteziene nu fusesera realizate conform proiectului.

Face precizarea la acest punct ca a solicitat expertului sa precizeze daca, urmare contractului si lucrarilor, lipseste vreun element al fantanilor; expertul nu a constatat vreo lipsa desi a analizat cu foarte mare atentie atat contractul incheiat __________________________ Cernavoda cat si contractul incheiat _______________________________ subcontractorul acestuia in materie de fantani arteziene.

Precizeaza ca toate elementele pe care subcontractorul le-a facturat catre MAcrotec au fost la randul lor facturate Primariei Cernavoda, conform contractului incheiat.

Suma de ______,45 lei considerata de dl.expert ca a fost platita in mod nejustificat este o eroare care nici nu este insotita de explicatiile necesare si care, crede ca, este desfiintata elegant in expertiza extrajudiciara a dl. ____ V______.

Pe scurt, fantanile arteziene au fost ofertate la licitatie ca si echipamente in sine alaturi de alte dotari, cum sunt stalpii de iluminat, banci, cosuri de gunoi, etc., montajul acestor fantani este trecut in devizul de lucrari aflat ca anexa la contract si se refera strict la echipamentele necesare montajelor si manopera.

Pentru a inventa aceasta suma, dl.expert considera ca in procedura de licitatie, Macrotec trebuia sa includa echipamentul fantanilor in devizul de manopera si sa aplice o cota de profit exact cum a aplicat manoperei.

Pe scurt expertul considera ca este prejudiciu cota de adaos comercial dintre Macrotec si subcontractor, element care nu are legatura cu inculpata, nu este treaba acesteia, iar legea nu prevede care este adausul comercial.

In concluzie, constata ca este acuzata tocmai pentru ca si-a indeplinit atreibutia de serviciu conform legii si i se imputa un prejudiicu constand in lucrari si materiale care se regasesc in patrimoniul UAT Cernavoda.

La dosar a observat ca martorul Spicealu Constanta fosta S____ Constanta , care raspundea de viza CFP, a depus o corespundenta ________________________ cu referire la interpretarea data de aceasta institutie documentelor justificative pentru plata lucrarilor, care la acea data era doar factura.

Primarul nu participa, nu era invitat si nici nu avea timp necesar pentru a participa la receptii intrucat majoritatea insemnau o zi sau poate mai mult. In privinta centrului civic, arata ca a vazut lucrarile care se derulau, sub fereastra biroului sau, adica a primului tronson, pana pe _____________________ nu a participat la receptie. Arata ca nu a avut vreun dezinteres, insa pentru indeplinirea corecta a sutelor de atributii ale primarului, trebuia sa fie prezenta in sediul primariei.

Nu isi aminteste de vreo concediere, insa a avut o restrangere a personalului, in baza ordonantei B__, cand a redus drastic numarul angajatilor pe care primarie Cernavoda ii putea avea, in anul 2009.

Spre exemplu, de la 43 politisti comunitari, a redus la 8, numarul angajatiilor fiind comunicat de Prefectura Constanta.

Majoritatea lucrarilor depsre care a vorbit au avut receptia finala dupa expirarea mandatului sau, ori aceasta receptie finala si plata sumelor retinute prin contract firmelor prestatoare nu trebuia facuta daca noua comisie de receptie constata deficiente.

A constatat ca au fost receptionate si firmelor li s-au virat sumele retinute, dupa ce inculpata nu a mai fost primar iar comisia de receptie era alta.

În ședința din data de 03.10.2018 a fost audiată martorul D_______ D_____ care declară că mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A lucrat la biroul achizitii din febr.2007 pana in iulie 2014, erau trei colege, era sefa de birou.

In octombrie s-a schimbat organigrama si a devenit inspector, una din colege a plecat si au venit alti doi colegi, era valabila ordonanta 34/2006 iar pragurile pentru cumpararea directa erau de 15.000 euro.

In legatura cu contractele din cauza, arata ca nu au fost, cei de la biroul achizitii, nu stia ce lucrari se fac pe teren si nu li se cerea parerea cu privire la acele lucrari.

In legatura cu primul obiectiv, reparatii la acoperisul sala de festivitati de la G___ Scolar Cernavoda, a primit de la biroul tehnic doua referate.

In 2013, cand a fost audiata la P__. Oras Cernavoda, a aflat ca fusese initail un contract cu valoare de circa 118.000 lei pe care doamna primar nu il semnase, daca il semna pe acela se facea procedura SEAP.

A primit cele doua referate si apoi ofertele impreuna cu cei doi administratori ai unor firme, care au venit la birou impreuna cu Hohner S_____, un angajat al primariei.

I s-a spus ca trebuie incheiate contractele pentru ca au experienta necesara.

Astfel, a incheiat cele doua contracte cu ________________ si ____________________________.

Un alt obiectiv a fost reparatia zidului de la scoala gen. nr. 3 si montare panouri metalice, arata ca referatele nu au ajuns la biroul acestora, cand s-a dat numar, in iulie 2011, ci au ajuns insotite de oferte la Drobota M_______ care era de la ADPP.

S-a incheiat reparatia zidului cu _______________, iar pentru panouri metalice cu _____________________-a spus ca trebuie incheiate urgent contractele si mai tarziu a vazut ca a doua zi a fost incheiat procesul verbal de receptie a lucrarii.

Un alt obiectiv a fost reabilitarea centrului civic si a strazilor adiacente in orasul Cernavoda, unde a avut procedura SEAP, a fost intocmit referat de biroul tehnic, a avut un singur ofertant, asociatia Macro Teh si Simetrica SRL.

A incheiat contractul si apoi au decurs lucrarile.

Isi aminteste ca in luna nov. 2011 a primit un referat de la biroul tehnic prin care se spunea ca trebuie incheiat act aditional pentru lucrari neprevazute. In lege nu era prevazuta in documentatie lucrari neprevazute, ca acum si a spus ca nu se poate incheia act aditional pe ordonanta 34 in vigoare la acel moment.

Doamna primar a trimis-o la Consiliul Judetean la serviciul achizitii, la dna. L____ M______, sefa acestui serviciu pentru a se consulta.

Aceasta i-a spus ca nu se poate incheia act aditional, conform ordonantei, a venit si a spus la primarie, insa doamna primar a spus ca sunt lucrari neaparat necesare.

Era vorba de pavarea cu granit a suprafetei de 415 mp in fata primariei si betonarea unui canal.

Lucrarile s-au facut si a fost obligata sa incheia actul aditional in decembrie, cand zilnic i se spunea de G________ C_____ ca lucrarile s-au facut si trebuie incheiat actul aditional.

A mai fost vorba despre instalatiile de iluminat despre care a inteles din expertiza ca nu au fost prinse in devizul general, dar stiu ca G________ C_____ a venit cu referatele si ofertele stabilindu-se cu cine se fac aceste lucrari, martora neuitandu-se in referate.

Mai stie ca s-a opus sa intocmeasca un contract pentru niste scaune care se puneau in fata primariei si niste instalatii de iluminat aflate la baza copacilor, lucrari care erau deja efectuate.

Contractele de achizitii nu ar fi trebuit sa fie aprobate de consiliul local , era aprobata doar lista de investitii de consliliul local si se intocmea programul de achizitii pe baza acelei liste si a necesitatilor primariei.

Procedura se numeste cumparare directa, iar negocierea este o alta procedura de achizitie; la contractele mentionate anterior a specificat cine i-a adus ofertele, iar la alte contracte noi le selecta, pe baza SEAP si a unei bune colaborari din anii anteriori cu acele firme.

Primarul semna referatul, dupa care venea la biroul martorei, la atributii, fiind ultima semnatura, semna nota justificativa, testarea de piata, comanda sau contractul.

Isi aminteste ca, la inceputul mandatului, cand mergeau sa semneze documentele, îi intorcea si le spunea sa caute un alt operator.

Referatele si ofertele la aceste doua contracte care sunt decopertarea - lucrari de stabilizare a solului si recuperarea pietrei cubice, un alt contract, ofertele si referatele au fost aduse la biroul martorei de catre Cotigi G________, care era sefa biroului tehnic si care supraveghea impreuna cu inculpata toate lucrarile din centrul civic. Nu a participat la discutii, nu mergea pe teren, statea in birou.

G________ Cotigi i-a spus ca sunt foarte urgente, referatul era la virgula cu oferta, aceeasi suma, de aceea le-a intocmit repede, iar dupa doua zile a fost intocmit procesul verbal de receptie.

Oferta a fost primita de biroul achizitii, martora doar a intocmit nota justificativa iar nota justificativa s-a intocmit dupa primirea ofertei.

Atributia legala o avea biroul achizitii, dar biroul în care lucre martora nu a primit mai inainte aceste referate ca sa stie ce se lucreaza, ce se vrea. Le-a primit o data cu oferta. La alte contracte s-a procedat altfel, a cerut noi oferta.

A primit ofertele care sunt la acele contracte.

Cand primeau referatele se ocupa biroul martorei de oferte.

Ne puteau ocupa de cerere oferta fara sa primeasca referatul , referatul este primul document al dosarului privind achizitia.

Referatele erau intocmite de functionari din diferite servicii ale primariei, cei care doreau acea achizitie. Apoi erau semnate de contabilitate, sa se confirme ca suma respectiva este prevazuta in buget si de primar, ca este de acord cu acea achizitie.

In functie de valoarea referatului, se intocmea nota justificativa in care era selectata procedura de achizitii, iar pragul era de 15.000 euro.

A fost inspector din 2008 pana in 2014, numai o scurta perioada a fost sef birou achizitii, iulie 2007-oct. 2008, cam asa ceva.

Nu au avut sef birou achizitii, fiecare erau inspectori.

A fost trimisa la cursuri de perfectionare, nu in fiecare an, crede ca la doi ani, dar nu isi aminteste exact. T___ functionarii primariei, pe fiecare profil, mergeau la asemenea cursuri.

Si-a indeplinit sarcinile de serviciu conform legii , nu a avut nici un avertisment sau altceva cat a fost in primarie.

Pentru reabilitare centru civic documentatia SEAP au fost indeplinite toate cerintele, pentru a fi publicata de catre ANAP.

Pentru celelalte proceduri nu a cerut oferte pentru ca au fost aduse o data cu referatul si intotdeauna se spunea ca lucrarile sunt foarte urgente, dovada receptia a fost facuta repede, dupa incheierea contractului.

Asa cum i s-a spus la controalele efectuate de Curtea de Conturi pentru achizitia publica, pentru achizitia directa este necesara o singura oferta. acestia solicitau doua sau trei oferte. Li s-a spus ca e prea mult, prea laborios. Documentul justificativ este comanda/contract/factura fiscala., deci nu este necesar sa intocmesti un contract pentru achizitia directa conform legii.

Nu era nimic gresit, insa nu i s-a spus de Curtea de Conturi ca e suficienta o oferta. A prins trei controale si li s-a spus acelasi lucru.

Cel putin pentru lucrari se intocmeau contracte pentru ca erau stipulate mai multe clauze contractuale.

Inculpate supraveghea lucrarile din centrul civic prin aceea că se tineau sedinte la primarie impreuna cu constructorul, proiectantul, ofertantul, dirigintele de santier.

Biroul achizitii nu participa, derularea contractului trecea la biroul tehnic. Lucrarea cu centrul civic a fost cea mai mare lucrare pe timpul inculpatei. Probabil ca se tineau sedinte si pentru alte lucrari executate in Cernavoda.

Martora nu a studiat proiectul, nu lucra la serviciul tehnic ca sa aibă o parere daca sunt importante sau nu.

Cu privire la actul aditional a spus ca nu se poate intocmi conform ordonantei, chiar dupa ce s-a consultat la Consiliul Judetean.

Arata ca pe rolul Judecatoriei Medgidia pe fond, un dosar cu dezapezirea in iarna 2012/2013 unde a semnat contracte inchiriere utilaje si se cerceteaza acum, tot asa o fragmentare. Este in timpul mandatului primarului Hansa G_______. Si acolo a fost fortata, are probe.

În ședința publică din 31.10.2018 au fost audiați martorii Vanaga L_______ și D______ M_______.

VANAGA L_______ declară că mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca avea atributii de intocmire a notelor justificative, a fisei de date, pregatirea documentatiei de atribuire care cuprindea caietul de sarcini, fisa de date, formularele completate de operatorii economici si clauzele contractuale.

Aceasta documentatie era introdusa in SEAP iar daca era vorba de achizitii directe le achizitiona din sistemul electronic sau solicita oferte de la operatorii economici din oras, cunoscuti sau de pe internet.

Participa in comisiile de deschidere a ofertelor, in comisiile de verificare a ofertelor tehnice si intocmea contractul si urmarea derularea contractului.

Hoffner R_____ era administratorul primariei si referitor la contractul din 24.02.2011, aceasta a intocmit un referat de necesitate referitor la lucrari de renovare in cladirea primariei.

Era vorba de lucrari la acoperisul primariei, renovarea instalatiilor sanitare. I-a spus ca sunt urgente si i-a furnizat trei oferte.

I-a impus sa foloseasca cele 3 oferte. A fost chemata si in biroul primaritei, pentru acest lucru, i-a spus sa dea drumul la contract pentru ca este urgent.

In fiecare zi dl. Hoffner venea si o ameninta sa intocmeasca contractele, sub amenintarea ca dna.primar le trimite in concediu fara plata ca nu colaboreaza.

Sefa de birou, dna. D_______ D_____ insista sa faca contractul amenintand-o ca va spune d- nei primar ca nu colaborează, dl. Hoffner venea zilnic si in final i s-a spus de catre d-na primar sa faca contractul, desi i-a spus ca nu sunt conform cu procedura.

A refuzat insa era amenintata ca va fi data afara pentru ca nu colaboreaza.

Ulterior a refuzat sa mai faca si alte contracte, unul facut de aceeasi firma si pana la urma a fost mutata din compartimentul achizitii in 19.04.2012 de catre d-na primar la departamentul pentru ca a refuzat intocmirea contractelor.

Aceste contracte au fost intocmite ulterior de dna C_______.

Hoffner R_____ si D_______ D_____ ii comunicau martorei ca va fi trimisa in concediu fara plata.

I s-a impus folosirea ofertelor de la acei operatori economici, procedura impune o solicitare oficiala, prin fax, mail. Acele oferte i-au fost furnizate de dnl. Hoffner. Trebuia sa testeze piata nu sa se impuna oferte.

Arata ca ___________________ aceste contracte, dar si celelalte doua societati au primit lucrari, impuse, poate spune de sefa sa. Erau societati favorizate.

D_______ D_____ coordona activitatea biroului achizitii. Le distruibuia referatele acestora, subordonatilor si verifica desfasurarea lucrarilor. Nu impunea anumite societati.

In situatia sa, cu privire la amenintari, mai era o colega in birou, C_____ D____. Dl.Hoffner vorbea la comun, îi ameninta pe toti.

Testarea pietii nu era potrivit legii ci era o cutuma a primariei , justificai ca testai piata si luai oferta cea mai buna. Se intampla aceast lucru, verificand SEAP si alte oferte de pe piata.

Nu a trimis pe nimeni in concediu fara plata, dar dl. Hoffner le-a amenintat de mai multe ori.

Lucrarile la acoperis trebuiau executate intr-o singura lucrare dar a fost executat in trei lucrari. Primul contract a fost intocmit de martora, in 24.02.2011, iar celelalte ulterior de alte colege.

A fost amenintata sa intocmeasca contractul cat mai repede.

A discutat cu dna primar, martora si colega sa. Inculpata le-a informat si apoi au fost de acord.

A semnat sub presiunea amenintarilor asa cum a mentionat.

Referatul de necesitate a fost intocmit de dl. Hoffner, deci compartimentul administrativ.

Procedura era aleasa functie de valoarea contractului, daca era sub 15.000 euro insemna o achizitie directa de catre compartimentul achizitii publice.

A intocmit doar un contract, probabil au fost doua.

DROBOTA M_______ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A indeplinit functia de director al serviciului ADPP Cernavoda care se ocupa cu spatiile verzi.

A fost anuntata ca spatiul din fata primariei trebuia amenajat de catre o colega sau un coleg.

___________________ o societate care se ocupa de amenajari, lucra cu primaria si probabil ca, daca a facut reamenajarea am luat contact cu aceasta, insa nu stie daca aceasta personal.

Cu privire la referatul _____/2011 nu isi amintesc daca l-a intocmit personal.

Era vorba despre un referat de necesitate cu privire la aceasta societate si daca era vorba despre spatiul din fata primariei, probabil ca l-a intocmit aceasta, desi toti colegii intocmeau.

In fata primariei era o zona verde, urma sa se puna pavele si au fost scoase plantele de acolo si replantate in alte parti, cele care puteau fi replantate.

A activat in cadrul biroului achizitii din primarie , a lucrat si intocmea contracte de achizitii de la gasirea furnizorului si pana la intocmirea contractului.

Erau cazuri in care departamentele care initiau referatele le sugerau societati, functie de produsele dorite si eventual le indicau ce gaseau, pentru a solicita oferte.

A facut parte din comisia de receptie a lucrarilor desfasurate in majoritate de ADP, respectiv de constructii, reparatii, achizitii de produse, lucrari

Nu au fost situatii cand comisia sa semneze procesul verbal de receptie daca se constatau deficiente la lucrare.

Procedurile erau alese de cei care intocmeau contractele, de biroul de achizitii.

Nu i-au fost impuse anumite societati pentru a se intocmi contracte de catre dna. Primar.

In general in cadrul biroului primeau oferte si faceau solicitari in functie de cerinta, daca aveau lucrari de asfaltare cereau la firme de asfaltare, daca aveau constructii la firme de constructii.

Cand a vrut sa faca reparatii la gardul d ela scoala 3, ca sa estimeze valoarea a rugat un coleg sa mearga la fata locului cu cateva firme de constructii din oras pentru a obtine estimare.

A primit niste estimari si a constat ca din doua firme reiesea ca panourile ieseau foarte scumpe. Initial a stabilit imprejmuirea pe toate cele 4 laturi ale scolii, inclusiv gardul cu o casa invecinata.

A facut calcule si a constatat ca daca cumpara primaria, panouri ies mult mai ieftin, astfel ca a luat panourile de gard separat, doar ca dintr-o eroare, nu amtinut cont ca pe parcurs a renuntat sa faca gardul cu curtea vecina.

La momentul efectuarii referatului a avut in vedere, din eroare, numarul de panouri din deviz, 100, iar la receptia lucrarii a vazut gardul pus si nu a numarat panourile. Scoala era imprejmuita, nici un membru al comisiei nu a sesizat ca nu sunt toate panourile.

Acestia , la achizitii solicitau 2-3 oferte si incheiau contractul cu societatea cu cea mai avantajoasa oferta.

A aflat din expertiza ca sunt mai putine panouri decat numarul de 100.

Inculpata nu a exercitat presiuni asupra martorei pentru a face ceea ce nu _________________________.

Inaintea intocmirii referatului nu cunostea cat costa contractul si a tras concluzia ca era mult mai ieftin sa cumpare separat panouri.Pretul era dublu.

Martora si cu colegul sau din departamentul achizitii a hotarat divizarea lucrarii in doua.

În ședința publică din data de 28.11.2018 au foar audiați martorii H______ H________ și S_______ C________.

H______ H________ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca la acestia veneau dosare contracte de achizitii dupa ce erau semnate de juridic, achizitii, control financiar preventiv si apoi il semna directorul executiv, dupa care era semnat de primar.

Martora era delegata in acea perioada in functia de director executiv, 2010, decembrie si a semnat contracte, de fapt au fost semnate de inlocuitorul sau, S_____ A__, respectiv acoperisul cantinei de la liceu.

A adus la dosar cererea prin care era in concediu si contractele au fost semnate de inlocuitorul sau, S_____ A__.

Erau excluse situatii fara buget, la inceput de an faceau bugetul pe baza celor aduse de fiecare sef de birou, se prevedeau anumite cheltuieli, in baza carora construiau bugetul.

Nu a avut discutii cu inculpata si directorii de departamente cu privire la efectuarea unor contracte si nu a fost fortata de primar sa semneez anumite contracte.

Contractele incheiate au fost benefice localitatii Cernavoda.

A vrut sa isi deschida un cabinet de contabilitate, isi luasem viza de la CECAR.

Se respecta procedura, venea cu semnaturi de la juridic, achizitii, control financiar preventiv si apoi il semna martora.

Nu cunoaste practicile inculpatului de a ________ contractele pentru a nu depasi per parte suma de 15.000 euro.

Desi numite convorbiri telefonice au fost interceptate, a purtat discutii cu C_____ Draguta despre practicile primaritei de a ________ contractile si a afirmat intr-o discutie ca unele contracte erau deja semnate de primar nu isi aminteste despre aceste convorbiri. D___ își facea datoria si verifice contractele, analizau impreuna cu bugetul si juridicul.

Nici colegii și nici martora nu au fost amenintati de B_____ B______.

SIBISANU CONSTANTA mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevărului.

Nu isi aminteste ce a declarat la data de 28.03.2017, in referire la expertizele judiciare comunicate.

_________________ fost director pe impozite si taxe al Primariei Cernavoda, iar din 2010 a primit sarcini cu privire la acordarea vizei de control financiar preventiv.

Isi aminteste ca a solicitat la ANMRAT un punct de vedere legat de documentatia necesara pe care sa o aiba in vedere la aplicarea vizei de control preventiv si i s-a raspuns ca in vederea platilor este suficienta o factura a documentului justificativ.

Pentru a se acorda viza verifica existenta creditelor bugetare deschise in trezorerie, adica in momentul intocmirii bugetului pentru fiecare cheltuiala in trezorerie se depuneau documentatii cu sume necesare pentru fiecare obiectiv al cheltuielii.

Avea obligatia sa se incadreze in aceste sume.

Cand primea documentele pentru plata verifica daca suma-factura nu depaseste valoarea contractului, daca are toate semnaturile si vizele, respectiv daca era o simpla achizitie - nota de intrare receptie, iar daca era o factura pentru o lucrare sa aiba situatii de lucrari, viza dirigintelui si obligatoriu ștampila si semnatura pentru bun de plata a departamentului de unde venea.

Nu avea atributii legate de atribuirea lucrarilor de achizitii publice , aceste sarcini erau exclusiv pe departamentul de achizitii.

Nu a avut suspiciuni cu privire la modalitatea de atribuire contracte avand in vedere ca erau in valoare de circa 15.000 euro , aceasta era limita.

Contractele se intocmeau pentru un anumit proiect, vorbind de contracte de achizitii si se alocau anumite sume, valori. Contractul trebuia sa se incadreze in valoarea alocata prin buget, iar elementele structurale ale contractului erau semnate si vizate de departamentul juridic si conform legii aceste contracte nu apareau ca fiind obligatirii.

Daca avea o singura factura conditia era ca suma pentru un anumit cod sa nu depaseasca anual 15.000 euro, in lege nu era trecuta obligativitatea contractului, dar s-a considerat ca existenta unui contract cu clauze din partea furnizorului are efect benefic.

Nu se putea face un contract daca nu era prevazut in lista de investitii, daca era necesar prin sedintele de consiliu se facea rectificare de buget si a listei de investitii .

De exemplu, in conditiile in care o lucrare aprobata dura mai mult, nu mai exista timp, suma alocata pentru executie se aloca altei lucrari.

Nu a existat vreo situatie sa puna viza pe un contract, sa fi fost obligata de inculpata, in sensul de a face altfel decat erau atributiile de serviciu.

Nu cunoaste ca primarul a fortat pe altcineva sa contracteze doar anumite firme, sa incheie unele contracte.

În ședința din data de 09.01.2019 martora I_____ I____ I_____ declară că mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca a lucrat in primaria Cernavoda, birou Buget-contabilitate si se vorbea prin primarie ca erau societati favorizate de dna. B_____ B______, insa nu isi amintesc exact ce societati, insa in acte nu erau indicate aceste aspecte.

Arata ca isi aminteste de SC Corsa iar B_____ B______ nu le-a stimulat niciodata sa incalce legea.

Isi mentine toate declaratiile date anterior, respectiv cele doua din 2013 si cea din 2017.

Ca atributii urmarea bugetul local, incadrarea in prevederile bugetului, platile catre furnizorii contractuali, inregistrarea documentelor justificative in contabilitatea, intocmirea situatiilor financiare.

Arata ca a semnat contracte cu ______________________ care au desfasurat lucrari de cablare cu cabluri de iluminat in centrul orasului.

Pe aceste contracte nu a semnat nimeni inaintea sa, isi aminteste ca a semnat aceste contracte, crede ca doua contracte au fost cu aceasta societate si se refereau la trasarea de cabluri pana la ___________________ unul de la _____________________ la sensul giratoriu de pe ___________________________> Codurile CPV pentru contracte au fost diferite, iar cand veneau la vizat contractele aveau viza CFP.

In anul 2015, pe mandatul dl. primar Hansa G_______ a incetat contractul de munca al martorei.

Considera ca nu s-au facut plati ilegale, plata ilegala insemnand plata fara sa fie contracte incheiate, justificarea facturilor, sa nu exista facturi de plata si sa nu fi fost parcursi toti pasii privind ALOP, norma legala in care sunt descrisi pasii pana la plata, respectiv angajare, ordonantare, lichidare, plata. Eu urmaream sa fie parcursi toti pasii premergatori platii.

Considera ca nu am incalcat legea.

In ceea ce priveste plata,, primarul nu putea incalca legea, martora fiind cea care urmarea incadrarea in prevederea legala avand si atributia de a face plata.

In ceea ce priveste plata, strict cu privire la plata, primarul nu putea refuza, decat in situatia in care verifica pasii anteriori si observa dansa nereguli.

Daca nu ar fi fost parcursi pasii de dinainte, martora nu ar fi semnat plata.

În sustinerea afirmatiei ca anumite firme erau preferate nu are date, a spus ca se auzea in primarie, insa nu isi aminteste ce firme, a lucrat o perioada scurta pe mandatul inculpatei.

Caracterul preferential se referea la acordarea de contracte.

Cele 3 contracte cu ____________________________ la cablare cu cabluri electrice subterane doar pe ___________________________> In conditiile in care era vorba de o singura _____________________ existe un singur contract, a intrebat si i s-a explicat ca erau doua coduri CPV, care se dau in bazaa legii achizitiei, se alccau coduri care denumeau tipul lucrarii, era atributul achizitiilor.

Explicatia i-a fost data de dna. C_______.

Nu cunoaste motivele pentru care a fost impartita lucrarea, stie ca trebuia facuta lucrarea, au fost doua contracte intrucat erau doua coduri diferite.

Nu cunoaste date tehnice, achizitia a pornit prin intocmirea a doua referate.

În ședința publică din data de 06.02.2019 au fost audiați martorii C_____ P______ și J____ J_____.

K_____ K______ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

In perioada cand a lucrat in primaria Cernavoda, a fost incadrata initial inspector in cadrul departamentului juridic si apoi consilier juridic, avand atributii juridice, respectiv avizare documente, intocmit cereri de chemare in judecata, intampinari, raspundea la petitii.

Referitor la contractele de achizitii publice arata ca unele dintre aceste nu erau intocmite conform legii, intrucat erau multe achizitii directe, care din punctul sau de vedere nu puteau fi achizitii directe, acte aditionale care nu respectau conditiile legii.

Arata ca probabil a avizat astfel de acte pentru ca li se spunea ca cei de la achizitii stiu mai bine. Aceste lucruri le spunea dna primar prin interpusi si spunea ca s-a saturat ca martorul sa puna frana la contracte.

S-a dus cu legea sa ii arate sustinerile sale si i- a spus sa o lase in pace ca sunt doar teorii, iar practica este mai importanta, chiar i-a aruncat legea achizitiilor.

A facut ceea ce a depend de ea, nu stie daca toate contractele si-au urmat cursul caci a plecat din primarie datorita atributiilor legate de contracte, neregularitatile sesizate in contracte, frica de a raspunde, precum si departamentul achizitii.

J____ J_____ era colegul sau, cat a fost in primarie martora a semnat, era pe partea de achizitii.

Nu stie daca erau favorizate anumite societati, insa erau anumite societati cu care se încheiau frecvent contracte.

Nu stie concret, insa i s-a spus de dna.primar sa semneze un contract intrucat lucrarile erau executate. I s-a spus de dna.primar sa semneze contractul.

Dna primar a venit nervoasa la martora in birou si a trantit usa, initial consiliera dnei primar venise sa semneze un protocol, a deschis la pagina cu semnaturi, martora a spus ca vrea il citeasca.

I s-a spus ca se grabeste, ca nu se poate citi, ca este un domn de la o societate la doamna primar in birou si nu poate sa astepte.

A plecat consiliera, care a tras concluzia ca nu vrea sa semneze, si a venit doamna primar si atunci a avut un gest de furie, a intrebat ce inseamna asta ca nu vrea sa semneze.

A luat-o apoi in birou unde sa citeasca si sa semneze.

S-a opus incheierii contractelor pentru ca din punctul sau de vedere nu respecta conditiile legii, poate i se parea martorei ca se fragmenteza, ca se imparte in mai multe coduri CPV ca sa poata fi atribuite prin achizitii directe.

Poatu spune despre existenta contractelor semnate de primar mai inainte de a fi avizate de biroul juridic , priveau acelasi gen de achizitie directa , au fost situatii, nu a fost o singura data. Contractele vizau acelasi gen de achizitii.

Nu isi aminteste exact obiectul contractului la care s-a opus.

Au fost situatii cand a facut nota separata si a explicat motivele. Nota nu a fost inregistrata si nu a fost atasata la contract.

Pentru lucrarile la acoperis avand doua note justificative cu doua coduri CPV diferite, nu si-a dat seama pentru ca aveau referate separate, intocmite de compartimentul tehnic, de specialitate. Rolul sau nu era sa verifice cuprinsul referatului, trebuia doar sa verifice dace exista referat. Mai mult, in referat erau trecuti termeni tehnici, pe care nu ii cunostea la acel moment, cum ar fi sarpanta.

In plus in nota justificativa a tinut sa se precizeze de catre compartimentul achizitii ca nu s-au mai achizitionat produse, servicii sau lucrari similare.

Aceasta o asigura pe martora ca s-au respectat pragurile valorice pentru achizitii.

Prin avizul de legalitate practic pus pe nota jusitificativa confirma alegerea procedurii de achizitie , atat timp cat compartimentul achizitii de specialitate facea mentiunile despre care a vorbit in nota jusitificativa,aviza notele explicative, nu _______________________________ sa tina evidenta sumelor alocate pana la acel moment pentru achizitii similare, acesta fiind atributul compartimentului achizitii.

Teoretic contractul era legal, practic contractul era nelegal, pentruni se aducea doar sa le semneze.

In opinia sa lucrarile erau fragmentate in mai multe contracte, pentru ca a avut discutii pe aceasta tema cu persoanele de la biroul de achizitii, le cerea sa scrie ca nu au mai avut achizitii similare de servicii, produse, lucrari si uneori precizau ca nu s-au achizitionat produse, servicii, lucrari pe acelasi cod CPV.

I s-a cerut de inculpata direct incalcarea atributiilor de serviciu.

Aviz negativ pe document nu a pus , pentru ca daca facea asa se inlocuia pagina , s-a intamplat o data si probabil ca se facea inlocuirea de catre dna C_______ de la achizitii.

Nu cunoaste disp.art. 23 din OG 34/2006 , atunci verifica ordonanta.

J____ J_____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

In perioada 2008-2012 a lucrat la Primaria Cernavoda, in functia de consilier juridic, perioada cand a avizat sub aspectul legalitatii acte, contracte.

Au fost imprejurari cand avizarea sub aspectul legalitatii le-a facut in conditii in care nu avea timpul necesar sa le studieze, sa le verific sub aspectul indeplinirii procedurii prealabile , considerente pentru care a avizat, desi nu era intotdeauna de acord cu modalitatea de lucru.

Arata ca functionarul de la compartimentul achizitii venea repede, cuprins de perioada scurta de timp, constrans de anumite urgente sa semneze fara sa a fi de acord, existand perioade cand s-au creat tensiuni, incordari la nivel de colegi, incepand sa se supare unii cu altii, intrucat nu le faceau treaba.

Se simteau obligati sa semneze in conditiile in care nu era de acord cu modalitatea de lucru, astfel ca nu se respecta, toti colegii care lucra cu documentul respectiv avea o frustrare si facea treaba pentru ca trebuia facuta, lucrurile trebuiau implinite.

Opinia unui jurist poate era relativa in conditiile in care nu o singura data veneau cu formularul de contract, fara documentele din spatele actului.

Unii colegi chiar au renuntat la serviciu, altii au fost schimbati de pe functie s-a indus o temere iar dna. primar, prin avocatii pe care ii avea, urma sa le faca plangere pentru neindeplinirea atributiilor, apreciind ca sunt o gasca de glumeti; insa erau foarte suparati ca nu aveau ce le trebuie ca sa faca treaba.

Existau momente cand te aflai in fata unui dosar de achizitie pe care trebuia sa il semnezi asa cum era, motiv pentru care a fost nevoit chiar sa fotografieze unele dintre ele, avand deja semnatura primarului si a altor compartimente implicate, nu puteai sa iesi din schema, trebuia sa te gandesti daca mai vii la munca sau nu.

A mai fost si imprejurarea ca a ocolit semnarea contractelor lasandu-le a doua zi, incercand sa se eschiveze, sa gaseasca o portita, dupa care a vazut ca acele contracte erau date altei colege debutant, fara insa sa poata preciza care contracte au fost in acest fel.

Arata ca n-ar putea sa spuna ca erau preferate anumite societati comerciale, insa cu regularitate isi amintesc de Ad P____, GedNic Construct si altele.

Nu cunoaste cazuri cand contractele se incheiau dupa inceperea lucrarilor, a auzit , dar exista o atmosfera, la cafea li se spunea lasati ca veti primi contractele…

Acestia nu stiau ca se intampla aceste lucruri.

Nu isi aminteste contractul, dar erau discutii in sensul asta purtate, despre faptul ca se intampla, ca urmeaza sa semneze un contract. Chiar cu ocazia achizitionarii unor produse, crede ca de ziua femeii, flori, vin apoi apareau contractele.

Lucrurile se întâmplau, dar nu poate spune acum data si partea din contract, a trecut ceva timp.

Florile se cumpara, pentru o buna intelegere a partilor, iar vinurile, crede ca de la casa Pusca, au fost achizitionate. Nu stie care dintre ele, in practica a intalnit situatia cand produsele le vedea inaintea contractului.

Erau notele justificative nesemnate, note de alegere a procedurii care nu erau avizate si veneau in gol, avand inclusiv semnatura dnei primar. Iar colega de la achizitii venea cu directive de la dna.primar, le spunea sa mearga sa vorbeasca cu dna.primar si nu cu martorul.

__________________________ nu era o colaborare, se infruntau unii pe altii. Achizitiile era o structura care dezlega lucrurile in sensul ca ce trebuia facut in sensul achizitiilor, trebuia facut, inclusiv cu avizul juristului, care era doar de monitorizare, nefiind consultat.

Lucrurile n-au fost asa de la inceput, dar a fost o perioada in care s-a lucrat tensionat.

Notele justificative erau intocmite de compartimentul achizitii si avizate de catre primar, adica primarul trebuia sa vada pasii prealabili incheierii contractului.

Achizitiile intocmeau de la referatul de necesitate pana la finalitatea urmand sa fie avizate, aprobate intr-o anumita ordine, ori uneori intr-o singura zi se intampla totul, se luau avize, numere de inregistrare.

Sa verifice daca s-a facut corect alegerea procedurii erau atributiile de serviciu cu privire la avizarea notelor justificative si la un contract.

C_____________ achizitii alegea, dupa care, la modul ideal, nota justificativa privind alegerea procedurii ar fi mers la departamentul juridic.

Martorul trebuia sa verifice alegerea procedurii in functie de prag.

Era semnat contractul de toata lumea, martorul a tinut temporar aceasta functie.

Nu s-a facut dosar penal, dar a afirmat cu voce clara inculpata, in antecamera, cand vine S_____ S____, avocatul, sa vina la aceasta ca trebuie sa le faca plangere ca functionarii nu isi mai fac treaba, ca fiecare face ce vrea.

In timpul mandatului inculpatei a fost angajat, prin transfer, la cerere si au incetat raporturile de munca ca urmare a reorganizarii, la inceputul mandatului primarului Hansa.

Ca elemente de nelegalitate pe care le-a sesizat in continutul contractelor despre care spune ca erau nelegale , a spus ca ele au fost semnate fara a fi analizate, odata nefiind de acord cu contractul nu aveai ce cauta la munca.

A trecut prin presiuni mari, atacuri de panica, statea la usi fara a putea ___________________ se stia motivul pentru care voia sa _________________________ in noapte. Nu isi aminteste exact imprejurarile.

Nu avea timp sa aprecieze legalitatea procedurii si a contractului in conditii de presiune, colega de la achizitii venea si spunea ca asa a spus dna primar, insa la primar nu putea ___________________________>

Nu a pus aviz negativ vreodata in cariera sa.

Din moment ce i-a amenintat, nu a fost o amenintare expresa, nu i-a cerut expres incalcarea atributiilor de serviciu.

La inceput avea o comunicare buna cu dna primar, dar cand i-a spus ca nu nu este legal.

Nu cunoaște în momentul declarației cunoaste dispozitiile art. 23 OG 34/2006 .

În ședința publică din data de 06.03.2019 a fost audiată martora S______ (COTIGI) G________ care declară că mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Metioneaza ca nu a luat cunostinta de proiectul studiului de fezabilitate. Stieca a fost un proiect de mare amploare, renovarea zonei cetrale a orasului cernavoda.

S-a dorit transformarea zonei centrale, care la acel moment era o zona de tranzit, intr-un mediu de relaxare.

Era o zona cu trafic intens, in apropierea parcului central.

Aceasta lucrare a avut un diriginte de santier, conform legislatiei, a existat contract de prestari servicii cu un diriginte de santier.

A intocmit referate pentru ca cu asta se ocupa un functionar public, in functie de necesitatile urbei si nu isi aminteste daca a intocmit caiete de sarcini.

Dna.primar nu le chema in biroul dumneaei, pe cei de la achizitii, pentru a le trasa sarcini pentru a face contracte pe portiuni.

Au fost sedinte in sala de consiliu unde participau proiectanti, constructorul, functionarii publici de la biroul achizitii, respectiv toate partile implicate pentru sedinte.

Procedurile de achizitii erau stabilite , inclusiv legalitatea, de functionarul public care reprezenta biroul achizitii.

Lucrarile contractate cu ______________________ pe partea electrica, pentru zona centrala, care cuprindea doar ______________________________.

Nu cunoaste procedura de achizitie, nici din anii anteriori, nici in prezent, nu reprezinta biroul de achizitii pentru a se putea pronunta in acest sens.

Era o singura _____________________________ diferite, una era pentru felinarele amplasate in cadrul proiectului mare, iar celelalte erau pentru fantanile arteziene.

Nu isi aminteste ce a declarat la urmarire penala , cu privire al inceperea lucrarilor pe ______________________ semnarea contractelor.

A pus viza pentru ca lucrarile au fost conform devizelor de lucrari, lucrarilor executate in teren, in colaborare cu dirigintele de santier.

A facut parte din comisia de receptie a lucrarilor.

In urma verificarilor in teren nu s-a constatat nici un lips, s-a numarat inclusiv mobilierul urban, cosuri, banci, felinare, metri patrati de pavaj, strict ce a tinut de proiectul reabilitare Centru civic.

Primarul nu avea calitatea de a masura cantitativ lucrarile, cel care avea in atributie considera ca era dirigintele de santier cu care incheiase contract de prestari servicii.

Nu isi aminteste, insa conform legii nu trebuie sa faca parte primarul din comisie, fizic, pe teren, nu isi aminteste daca se afla prezenta.

Nu își aminteste daca a constatat, ca urmare a modificarii formei fantanii arteziene sau a celorllate doua fantani, scaderea costurilor de executie , nu isi aminteste din punct de vedere al cifrelor dar cu siguranta nu a modificat indicatorii tehnici economici prin studiul de fezabilitate, aprobat in consiliul local, implicit a proiectului tehnic aprobat ulterior. Au fost aceleasi echipamente, inclusiv pompe, electropompe, cutia de comanda, inclusiv numarul mobilierului urban, pavaj.

A receptionat aducerea pe teren, cand s-a pus, mobilierul urban, echipamentul pentru fantanile arteziene, pavajul, arbori.

Isi aminteste ca au functionat in ziua receptionarii lucrarilor, din cate isi aminteste , cu un bransament provizoriu.

A acceptat situatiile de plata si a pus viza bun de plata pe facturile celor trei lucrari Electricconst vizand retelele electrice , fost un contract de achizitii, lucrarile existau pe teren, a pus viza bun de plata.

A facut parte din comisia de receptie cu privire la aceste lucrari.

Nu s-au constatat la nivelul comisiei sau personal neconcordante ____________ platit si ce s-a receptionat.

In urma proiectului mare au apraut ca lucrari conexe, trebuiau puse in fucntiune fantanile arteziene, inclusiv iluminatul stradal, inclus din proiectul mare Centrul Civic.

Nu cunoaste despre oferta _________________________ lucrare , cea care avea cunostinta despre oferta sunt reprezentantele biroului achizitii, nu stiu cum erau impartite lucrarile in acest birou.

A acceptat situatii de plata si a pus viza bun de plata pe facturile aferente decopertare si recuperare piatra cubica din Centrul Civic.

A facut parte din comisia de receptie, insa nu a numarat piatra cubica, nu a fost presedintele comisiei.

Comisia de receptie nu a constatat neconcordanta ____________ contractat, ce s-a receptionat si ce s-a platit.

Nu isi aminteste de ce nu s-a putut executa aceasta lucrare cu contractantul Macotech, care gestiona lucrarea mare in centrul civic.

Cunoaste despre situatia solului instabil din Centrul Civic care a determinat necesitatea consolidarii . Dupa decopertare s-a observat umiditate foarte ridicata a solului, considerata nefavorabila montarii de pavaj. A vazut toata institutia acest lucru.

A lucrat in primaria Cernavoda dupa ce inculpata nu a mai fost primar a mai activat circa 6 luni, dupa care și-a dat demisia intrucat urma sa își intemeieze familie in oras Navodari, iar distanta nu ii permitea.

Nu isi aminteste daca au fost probleme in decursul celor sase luni legate de executia lucrarii.

În ședința publică din data de 29.05.2019 au fost audiați martorii N_____ N_____ , Menat Aletin și O______ O____.

N_____ N_____ menține declarațiile anterioare. Ceea ce a declarat corespunde adevărului.

I s-a adus la cunoștință că nu a semnat procesul-verbal de recepție la terminarea lucrărilor și a menționat că nu știe de ce nu a semnat, fie nu a fost chemată, fie a fost în concediu. De obicei semna dacă era chemată și mergea pe teren.

Procedura e în sensul că o persoană din primărie întocmește un referat cu personale care fac parte din dispoziție iar primarul semnează dispoziția. Dispoziția li se comunică pe semnătură de la secretariat.

Nu a refuzat vreodată să facă parte din comisii de recepție.

Nu a observat martora sau un alt membru al comisiei de recepție că din 100 de panouri de gard era un teren mai puțin sau alte neconcordanțe la lucrarea privind gardul , a spus că nu a fost pe teren.

Nu a observat neconcordanțe la lucrările curente de reparații ale primăriei , postul sau nu implica acest lucru.

Nu a forțat-o cineva din primărie sau doamna primar să semneze vreun proces-verbal de recepție.

A lucrat la primăria Cernavodă și după iunie 2012 când s-a încheiat mandatul de primar al doamnei M_____ , din 2005 până în prezent.

L-a perceput pe R_____ Hoffner ca pe un coleg ca oricare altul.

MENAT ALETIN menține declarațiile date anterior în cauză. Tot ceea ce a declarat corespunde adevărului.

În cursul anului 2006 sau 2007, nu mai reține exact, în timpul verii, când directorul liceului Energetic a venit și a precizat că sala de festivități se degradează datorită infiltrațiilor de apă. A constatat că a început și mobilierul să se degradeze, dumnealui a făcut și solicitarea în scris, după care a început procedura necesară efectuării lucrărilor de reparații, zugrăveli, reperații acoperiș. S-a făcut proiectul de reparație, a fost aprobat de consiliul local, s-au întocmit actele necesare pentru lucrările de reparații. Colegul sau Q______ Q__ a întocmit referatul pentru procedura de achiziție lucrări. Referatul s-a întors nesemnat de la doamna primar.

Referatul a fost întocmit în octombrie – noiembrie, iar procedura a fost reluată la insistențele directorului. Cineva a sugerat, doamna primar sau consilierul dumneaei, ca în vederea urgentării să fie împărțită lucrarea în două.

Întrucât vremea era ploioasă, a demarat procedura de achiziționare a materialelor pentru învelitoare și pentru șarpantă. S-a efectuat lucrarea respectivă, procedura de achiziție, au fost o firmă sau două care au câștigat licitațiile respective.

S-a executat lucrarea și s-a făcut recepția lucrărilor respective.

Este vorba de același referat de necesitate la care s-a referit acum.

Nu cunoaște când s-a întors referatul de la biroul primarului și dacă purta o mențiune.

S-au efectuat două referate de necesitate distincte pentru același acoperiș.

Apreciază că trebuia să fie o singură lucrare

Doamna D_______ D_____ de la biroul achiziții a spus că prin realizarea a două lucrări distincte se câștigă timp.

Era necesar să se câștige timp ca să se evite degradări mai ample.

Nu s-a produs o pagubă, întrucât o lucrare a completat-o pe cealaltă.

Este posibil ca dispoziția privind întocmirea a două referate să fi venit de al una din colege de la biroul achiziții nominalizate anterior .

Inițiativa venit de la directorul școlii.

O______ O____ menține declarațiile anterioare. Ceea ce a declarat corespunde adevărului.

A fost angajată în funcția de arhitect șef la Primăria Cernavodă, în prezent este pensionară din februarie 2019, iar la întrebarea instanței conform căreia i s-a solicitat să detalieze lucrările și procedura prin care se efectuau acestea în folosul Primăriei Cernavodă pe timpul mandatului inculpatei B_____ B______, arata faptul că nu îsi mai aduce aminte mare lucru deoarece este pensionară.

După ce i s-a adus la cunoștință în detaliu declarația pe care a dat-o la 18 octombrie 2017, aflată la fila 178 volumul 17 dosar urmărire penală, arata că îsi menține în totalitate cele declarate atunci.

Nu știe dacă există în continuare lucrări de reparații la clădirea primăriei.

Alte detalii nu își aduce aminte.

În ședința publică din data de 04.09.2019 a fost audiat martorul Q______ Q__ care mentine declaratiile date pana în prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevărului.

Nu prea mai tine minte ce a declarat la 10 oct 2017, insa dupa ce s-a dat citire arata ca urmărea lucrarea efectuata la acoperisul salii de festivitati a Grupului Scolar Energetic Cernavoda.

Ceea ce a declarat cu ocazia audierii la DNA mentine, insa nu mai poate adauga ceva intrucat nu isi aminteste date exacte.

Isi aminteste ca acel referat l-a dat dl. Menat sa il imparta pentru ca el are la baza contructii civile. Asa a venit de sus, de la primar, ca lucrarea sa se imparta in doua, iar ciorna prin care a impartit caietul de sarcini era cu scrisul lui.

Dispozitia de impartire a venit seful de birou, Menat, cu dispozitie

Nu i-a comunicat primarului pentru ca nu avea acces, doar sefii aveau acces la ea.

În opinia martorului care a supravegheat lucrarea, efectuata la o scoala in sezon ploios, era o lucrare necesara si urgenta.

Lucrarea a fost bine executata, nu s-au mai efectuat ulterior reparatii.

Urmarea ce se facea, statea de vorba cu seful lucratorilor, ai muncitorilor.

În ședința publică din data de 30.10.2019 au fost audiați martorii H______ Floriean , P____ Ș_____ , S____ S_______ S_____ și R____ R________.

H______ FLORIEAN mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A fost viceprimar al orasului Cernavoda in perioada 2008-2011, cand era primar inculpata B_____ B______.

Raspundeam de gospodaria comunala, atunci era un serviciu in subosrdinea primarului si facea parte din comisiile de receptie la lucrarile de reparatii si investitii.

A verificat modul de efectuare a lucrarilor la sala de festivitati a liceului Energetic Cernavoda si a constatat ca lucrarile nu erau finalizate in totalitatea lor, respectiv asteriala acoperisului era prinsa de capriori nu era prinsa bine cu scoabe, bazia nu era finalizata, sapa din pod nu era turnata, iar moluzul rezultat nu era transportat.

Au avut termen de 30 zile si s-au remediat aceste defectiuni.

Nu isi insuseste partea din declaratie conform careia lucrarea a fost executata de doi executanti si in mod normal trebuia executata de un singur executant, crede ca acest aspect a fost adaugat de procuror.

Nu a fost in comisia de receptie a lucrarilor efectuate la sediul administrativ al primariei Cernavoda si nu este adevarat ca a declarat ca a remarcat aceeasi problema de procedura , prin urmare nu isi insuseste aceasta parte din declaratie, nici macar nu a fost intrebat de aceste lucrari.

Nu am citit declaratia de la urmarirea penala cand a semnat-o, s-a uitat la datele sale si atat.

Nu isi aminteste un asemenea caz, ca lucrarile sa nu fie finalizate.

Daca comisia constata ca existau deficiente acorda un termen de maxim 10-30 zile pentru remedierea acelor pobleme.

Dupa remedierea deficientelor, rezulta ca lucrarea era executata in totalitate.

Daca primarul ar fi avut consilieri tehnici si constatau ca aceasta comisie nu si-a facut datoria, putea sa respinga semnarea procesului verbal.

T____ T_____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A fost consilier local in cadrul CL Cernavoda, viceprimra si primar interimar.

A facut parte din multe comisii de receptie pentru lucrari, precum si din comisia de receptie a lucrarilor privind instalatiile electrice de pe ____________________________> S-a luat hotararea de a se inlocui instalatiile vechi, conform unui proiect, cu alta instalatie ornamentala.

S-a hotarat prin hotarare de consiliu, sa se opreasca circulatia in centrul Cernavodei, pentru a schimba centrul, facandu-se o reabilitare a zonei care includea mai multe lucrari, nu doar instalatia electrica.

Astfel, s-a hotarat sa fie introduse instalatii de termoficare, inlocuirea conductelor de apa vechi, pavazarea strazii de la un cap la altul, fantani arteziene, una mare in fata primariei si doua mici la intrarea in parc, pomi de ornament si placarea cu pavele.

Lucrarile au fost executate conform cerintelor, se pot verifica si acum, sunt in functiune, au fost pusi pomii, pavelele, fantanile si respectau cerintele din punct de vedere calitativ.

Nu cunoaste aspecte privind modul de atribuire a lucrarilor, stie ca se efectuau licitatii.

Niciodata n-a solicitat inculpata sa receptioneze o lucrare neefectuata sau cu deficient , nici martorului , nici colegilor sai.

S____ S_______ S_____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A declarat la procuror ca a fost consilier local in cadrul CL Cernavoda in perioada 2008-2012, iar in perioada 2004-2008 a fost viceprimar.

A participat la licitatiile efectuate pentru lucrari si la receptionarea acestor lucrari, in perioada 2008-2012.

Nu a avut situatii cand inculpata a intervenit in mod ilegal asupra alegerii executantului, derularea lucrarilor si receptia lor.

Nu a avut cunostinta cu privire la lucrarile edilitare care au generat probleme la alegerea executantului.

R____ R________ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A fost consilier local si membru in comisia de urbanism a UAT Cernavoda.

Cu privire la activitatile de la sala de festivitati a liceului arata ca a fost numit in ultima comisie de receptie, crede, nu isi aminteste in totalitate.

Arata ca nu stie exact daca lucrarile erau efectuate in totalitate, s-au schimbat membrii comisiei pe linie politica.

Nu isi aminteste daca au existat situatii cand lucrarile nu erau finalizate, iar memebrii comisiei au semnat procesul verbal de receptie.

O parte din membrii consiliului local au fost in conflict cu inculpata, chiar si acesta, pe dispute politice.

Daca acea comisie tehnica prezinta ca lucrarile nu erau executate conform proiectului, atunci membrii din comisia de receptie pot refuza semnarea procesului verbal.

Comisia de receptive nu putea sa accepte o lucrare care nu era complete.

Primarul B_____ B______ nu a sugerat receptia unei lucrari care nu era complete , nu putea sa ne sugereze, dar putea sa treaca peste comisie, putea sa receptioneze lucrarea fara ca aceștia sa fie de acord, avand in vedere votul majoritar.

Presedintele comisiei informa in consiliul local despre deficiente, atunci cerea constructorului sa remedieze sau sa termine lucrarea conform proiectului.

Presedintele comisiei informa despre remedierile effectuate , la terminarea lucrarilor la semnarea procesului verbal presedintele comisiei informa despre remedieri sau terminarea lucrarilor.

Nu semnam procesul verbal fara efectuarea remediilor.

În ședința publică din data de 27.11.2019 martorul U________ U______ declară că mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca a vorbit la parchet despre necesitatea refacerii acoperisului salii de festivitati a liceului, intrucat cel existent, in terasa se degradase .

Dupa cateva demersuri ale sale, acest lucru s-a intamplat, dar nu stie cum s-a atribuit lucrarea si nici cine a executat-o.

In final isi aminteste ca aceasta lucrare a eliminat toate deficientele constatate pana atunci.

A fost prezent la receptie si din punctul sau de vedere corespundea lucrarea in totalitate.

În ședința publică din data de 08.01.2020 a fost audiat martorul X_______ X_________ care dupa ce i s-a dat citire declaratiilor date in faza de urmarire penala, arată ca mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A fost administrator al ______________________, iar la sfarsitul anului 2011 a fost contactat telefonic de inculpata pentru a executa niste lucrari de perne de piatra in fata primariei si decopertare piatra cubica.

Isi aminteste ca era o lucrare de consolidare datorita faptului ca la acel moment era o panza freatica, baltea apa si se punea in primejdie cladirea primariei.

A stabilit ca lucrarea sa fie efectuata in totalitate, respectiv decopertare si consolidare.

Il cunoaste pe W____ W____, are o societate in domeniul constructii, lucrarile au fost subcontractate de martor catre societatea sa, _____________.

I s-a sugerat de catre dna primar sa subcontracteze lucrarile. Nu a mai procedat asa niciodata.

Ar mai fi luat lucrarea daca nu subcontracta.

Nu a fost constrans sa subcontracteze aceasta lucrare , a fost o sugestie, nu l-a constrans nimeni.

A obtinut un procent de 5% din acest contract.

Impozitele aferente contractului catre stat le-a achitat in situatia acelui 5% primit , a acoperit acea valoare stie că da, se poate justifica.

Cu dl Hoffner R_____ la acel moment erau la nivel de cunostinte.

Cu W____ W____ nu se cunostea anterior acestei subcontractari nu erau prieeteni, dar se cunosteam de ani de zile, fiind angajati la acelasi IAS. Nu erau prieteni.

Aceasta subcontractare nu a fost singura catre firma dl W____ W____ , au fost 2-3 contracte subcontractate in acest fel.

La celelalte contracte a obtinut acelasi comision de 5%.

Daca nu ar fi sobcontractat nu poate spune cat ar fi castigat martorul nu poate spune o cifra, probabil ar fi castigat mai mult de 5%, nu a calculat. La acel

Era antreprenor general. A castigat si eu.Probabil ca dl. S____ a castigat mai mult decat martorul.

In mod reciproc firma dl. W____ W____ nu a subcontractat lucrari martorului.

În ședința publică din data de 05.02.2020 au foat audiați martorii W____ W____ și Ș_____ F_____ L________.

W____ W____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca _________________ fost consiler in Primaria Cernavoda si adminsitrator la _____________________, sotia sa fiind asociat unic.

A participat in perioada 2008-2012 la sedintele referitoare la buget si efectuarea lucrarilor.

Pentru Primaria Cernavoda nu a executat in mod direct lucrari, ci prin intermediul societatilor Simetrica, Ad P____ si Corsa Construct, nu isi aminteste exact ordinea.

A efectuat pentru Ad P____ a avut lucrari de efectuare a unui sant, in care a introdus o conducta de apa si un gard la o scoala.

Pentru Simetrica a efectuat niste lucrari in centrul orasului, crede ca si pentru Corsa tot cam asa.

Arata ca a fost concurent cu inculpata, dihonie este mult spus, și-a dorit sa ajunga acolo, in primarie.

Nu stie cine este G____ V_____.

Sediul societatii sale era in apropiere de Ad P____ si Corsa, avea legaturi multiple cu aceste firme , e normal, ave sediile alaturate, firma sotiei sale este vis a vis de firma Ad P____, toata ziua se intalnesc, iar Corsa la circa 200-300 metri.

Poate afirma ca sunt prieteni cu reprezentantii celor doua firme.

Nu l-a favorizat vreodata inculpata in obtinerea lucrarilor , nu il iubea si nu l-a favorizat, au fost concurenti, au avut si mici scandaluri.

Acestia se ne intalnesc, stau de vorba si auzi ca are lucrari in oras, toti doresc sa aibă lucrari acolo, pentru a avea acasa. Si martorul a avut relatii cu ei, cand a avut lucrari mari la randul sau a apelat la ei, le-a dat lucrari si Corsa si Ad P____, orasul este mic.

V_____ V_____ V________ mentine declaratiile date pana in prezent, in integralitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca a avut relatii contractuale cu X printing SRL, facea carti de vizita, fara contract.

Aceasta firma are activitate de servicii de publicitate si de confectionare acoperisuri, cupole, tabla.

A colaborat la repararea acoperisului scolii din Cernavoda impreuna cu aceasta firma, firma care l-a ajutat pentru ca era perioada de iarna.

Atat martorul cat si dumealor au colaborat si cu munca necalificata si cu prestatia in sine, era perioada de iarna si trebuia sa se finalizeze lucrarea pana de C______.

Martorul a executat partea de dulgherie, decopertari ale stratului termoizolant si hidroizolant insa nu isi aminteste si alte activitati, iar aceasta firma au efectuat invelitoarea.

Lucrarile au inceput dupa semnarea contractului, imediat a doua zi, a inceput.

Despre GSI Cernavoda arata ca a contactat de Primaria Cernavoda prin firma Arabesque pentru acoperisul unei scoli, gradinite, nu isi aminteste exact, lucrarea s-a executat inaintea celei care face obiectul acestei discutii.

Nu stie nimic despre _____________.

Arata ca relatia cu primaria a fost complicata datorita lucrului cu serviciul tehnic, a executat aceasta lucrare, iar la data receptiei comisia nu s-a prezentat, nu s-a facut receptia, nu a primit suma de bani pentru lucrare, i s-au blocat conturile.Se intruneau greu la receptii.

In relatia cu Primaria Cernavoda al doilea proiect a fost dupa aceasta lucrare, prin ____________________ nu isi aminteste numele firmeor.

Nu a remarcat probleme legate de fragmentarea lucrarilor , nu era in sarcina sa, au intarziat documentele, le-au dus intr-o perioada nefavorabila.

Au fost niste dispozitii de santier vis a vis de structura, s-a facut o decopertare ulterioara, care nu se putea executa in timpul lucrarii.

Nu isi aminteste, stie ca a asteptat semnarea contractului foarte mult.

Pe perioada colaborarii a tinut legatura cu dl. R_____ Hofmann, dumnealui l-a contactat prin Arabesque.

Apreciaza ca din cauza unui proiect mai mare s-a ajuns la fragmentarea lucrarilor, asa este, materialele structurale au fost date fara a se verifica piata, nu erau pe piata, motiv pentru care s-a dat si o dispozitie de santier, nu s-au dat decopertarile, nu isi aminteste tot.

Crede ca s-a facut o bugetare ulterioara, nu a verificat exact actele, au fost probleme si cu proiectantul care nu a fost platit.

La acest contract considera ca a fost defavorizat, a regretat semnarea acestui contract, la celelalte contracte nu isi aminteste. Stie ca daca nu isi facea treaba nu ar fi fost platit.

Pe toata perioada colaborarii cu primaria Cernavoda nu a avut decat una sau doua intalniri cu dna primar pe probleme tehnice, nu i s-a cerut niciun serviciu pe perioada aceasta.

Hofnerr i-a transmis că este castigatorul contractului inainte de semnarea acestuia , contractul a durat foarte mult sa fie semnat, a fost sunat de dl. Hofnerr cu o saptamana inainte de semnarea contractului, contractul era semnat de o parte din servicii si cand a ajuns la serviciul juridic a fost sunat. In perioada cand contractul a stat la serviciul juridic s-a ocupat de cumpararea de cherestea pentru ca lipsea la acel moment de pe piata profilul necesar si a facut-o cu voia sa, de teama ca nu vaavea obiectul muncii. Nu i s-a cerut aprovizionarea, insa de teama lipsei a facut-o, se dorea a fi facuta lucrarea pana de C______.

Intrucat nu se gasea sectiunea de cherestea recomandata de proiectant s-a emis dispozitie de santier pentru modificiarea sectiunii.

Dupa incheierea colaborarii cu Primaria, dupa o perioada de cateva luni, a fost solicitat sa discute despre efectuarea acoperisului la casa inculpatei din Cernavoda. A fost solicitat de dl. Hofnerr si de sotul inculpatei.

A executat partial sarpanta si sotul dnei primar a invocat ca nu este executata corespunzator si s-au oprit colaborarile.

Era firesc si in relatia si cu alti beneficiari sa fie anuntat inainte de semnarea contractului ca era prestatorul lucrarilor, si astazi este aceeasi procedura, de exemplu cu Primaria Limanu si Cumpana. A fost contactat telefonic pentru a se deplasa sa semneze contractul.

In perioada de garantie a lucrarii de la GSI Cernavoda societatea comerciala nu a primit vreo solicitare din partea beneficiarului care se incadra in garantie.

Nu apreciaza ca R_____ Hofnerr i-a solicitat in mod comercial sa realizeze lucrarile la casa apartinand inculpatei, avand legatura cu faptul ca a beneficat de niste contracte la Primaria Cernavoda , sub nicio forma nu, nu a vrut sa execut acea lucrare pentru ca existasera probleme cu deconturi, chestie care l-a determinat sa constata ca se solicita ceva calitativ.

În ședința publică din data de 04.03.2020 au fost audiați martorii Y___ Y____ și Z_____ Z_____.

Y___ Y____ Mentin declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce am declarat corespunde adevarului.

Intrebarile se referau la lucrari de instalatii electrice realizate de zona centrului vechi din Cernavoda.

Noi am depus o oferta pentru realizarea acestor lucrari, iar realizarea lucrarilor a fost facuta de alta societate. Lucrarea de iluminat public a fost impartita in 3 sau 4 parti si cred ca lucrarea putea sau nu sa fie impartita in functie daca anumite considerente, fiind o parte dintr-o lucrare mai mare, functie de alte lucrari s-au executat aceste lucrari de iluminat.

Întrebare proc:Cum a aflat de lucrare?

Răspuns: Cred ca a fost transmisa o solicitare de oferta, iar noi am transmis oferta.

Întrebare av. M_____:Din ce motiv crede ca societatea Elcomex nu a fost aleasa sa efectueze lucrarea ci a fost aleasa alta societate?

Răspuns: Probabil din cauza pretului pentru ca din punct de vedere tehnic nu avea motive de descalificare, societatea este calificata tehnic.

Întrebare av. M_____: Cunoaste societatea Electricons 97 SRL?

Răspuns: Stiu despre cine este vorba, este o societate calificata la ENEL, noi participam la lucrari ale ENEL.

Întrebare av. M_____: Apreciati ca preturile dvs erau mai mari pe piata decat ale altor societati?

Răspuns: In general da, societatile care lucrau cu ENEL aveau preturi mai mici decat cele din piata, le negociau direct cu ENEL ul

Întrebare av. M_____: Daca societatea Elcomex a derulat in trecut la lucrari cu primaria Cernavoda?

Răspuns: Sigur ca am avut alte lucrari, am avut mentenanta iluminatului in Cernavoda.

Întrebare av. L________: In ce masura sursa de alimentare cu energie, respectiv constrangerile tehnice ale sursei de alimentare pot face ca lucrarile sa fie diferite in functie de sursa?

Răspuns: Sursa este probabil alimentarea dintr-un punct. In oras asa cum este amplasat, sursele erau diferite, nu era o singura sursa. In principiu difera de la una la alta, pentru ca daca alimentarea se face dintr-un punct aferent unui post de transformare ce se afla la o distanta mai mare de amplasamentul retelei, costurile sunt diferite fata de amplasarea unei retele de iluminat langa reteau existenta de alimentare.

Z_____ Z_____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Arata ca era vorba de unde a aflat de lucrari, care se presupunea ca s-au facut de societatea sa la mama dnei B_____ B______.

In general erau lucrari de valori mici, care nu se supuneau selectiei de oferte solicitatii de achizitii publice.

Fiind localnic, se stia specificul activiatii sale si se solicita o oferta, exista un departament tehnic.

A depus oferte concrete pe diverse lucrari, pentru ca se respecta procedura. Se efectuau lucrarile in baza ofertei depuse, care oferta ajungea in prima faza la departamentul tehnic investitii, daca isi aminteste bine.

Nu a existat nicio interventie din partea primarului in acest sens, numitul W____ W____ fiind un prieten si colaborator al sau si pentru ca in acea perioada activitatea firmei lui era redusa, a incheiat un contract de subcontractare cu acesta, considerandu-l un gest de ajutor, negandindu-se ca este un impediment faptul ca este consilier local.

Nu contesta discutiile, dar nu a existat conditionarea. Sunt peste 8-9 ani de zile, nu isi aminteste discutiile sa le reproduca. Poate fi forma de exprimare diferita.

A purtat discutii concreta cu B_____ B______ anterior contractarii, a discutat, stiind activitatea desfasurata de societatea sa, daca poate sa oferteze pentru acea lucrare pe care o preconiza, a raspuns ca da, poate sa inainteze o oferta.

In trecut nu a prestat o lucrare, ci isi aminteste ca unul dintre angajati era vecin cu B_____ B______. Au fost 2-3 baieti care au facut lucrare in particular, in timpul liber, a fost ciubucul lor.

Firma Alpha P____ a derulat lucrari cu primaria Cernavoda si este firesc sa deruleze fiind contribuabil la bugetul local.

Lucrarile serioase au fost obtinute prin licitatie, iar lucrarile mai mici prin atribuire directa.

Nu a fost nicio diferenta, toate urmand procedura legala de contractare.

Își aminteste ca s-a facut o observatie, nu retine exact și a transmis subantreprenorului sa remedieze deficienta.

Pentru receptie era desemnata o comisie. Nu a participat primarul.

În ședința publică din data de 02.09.2020 a fost audiat martorul L_____ I____ – R_____ care declară că societatea sa avea ca obiect structure metalice și diverse profiluri , a efectuat o lucrare pentru liceul din Cernavodă cu actele și devizele în regulă. ITM nu a constatat că la data lucrării nu avea persoanlul calificat. Nu a cunoscut-o pe inculpata.

În ședința publică din data de 30.09.2020 au foat audiati martorii D_____ ]_______ ]______ si Dedita G_______.

]_____ ]_______ ]______ mentine declaratia dată pana in prezent, in totalitatea ei, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Și în prezent are calitatea de director general la __________________.

În legătură cu contractul cu fântânile arteziene de la Cernavodă, a fost subcontractant al societății Macrotec Busniness G___ pentru realizarea unui grup de fântâni arteziene. Contractul a fost semnat în octombrie sau septembrie 2011, nu reține exact data, lucrările au fost demarate în octombrie 2011, au conținut trei fântâni arteziene de sine stătătoare, lucrările fiind finalizate în aprilie – mai 2012.

Când a semnat contractul cu Macrotec, a semnat pe ceea ce s-a executat, probabil anterior au fost discuții despre cum vor arăta fântânile, nu mai reține exact. Nu am discutat întotdeauna doar cu B_____ B______, era o comisie care s-a ocupat de toată investiția.

Referitor la cum vor arăta fântânile, știe că inițial a existat alt proiect, nu s-a dorit să arate ca în proiectul respectiv, drept pentru care acestia au venit cu alte propuneri, dar asta până la începerea execuției.

Din punctul sau de vedere, fiind subcontractantul firmei Macrotec, a înaintat către ei oferta pentru propunerea de design, iar pe acea propunere s-a făcut contractul, nu știe dacă pe baza acelui proiect s-a făcut execuția.

Înainte de începerea efectivă a lucrărilor au avut loc mai multe ședințe, la care am participat și martora, nu știe exact cine a spus ceva, B_____ B______ a participat la cele 4 ședințe, nu știe sigur dacă B_____ B______ a solicitat modificare.

Anexa la contract implică o listă defalcată, detaliat pe lista de utilaj, însemnând pompe, duze, lămpi, tot ce conține o fântână arteziană și separat construcția. Tot anexa la contract sunt devizele aferente construcției, cu lux de amănunte, au fost vândute defalcat, am avut preț unitar pe fiecare componentă în parte.

Tehnic se putea scoate vreo componentă dintr-o fântână și ea să fie funcțională. O fântână cu 7 jeturi poate funcționa doar cu 3 din ele.

Nu a scos din vreuna din fântânile montante la Cernavodă vreo componentă, față de ceea ce s-a contractat.

A avut lucrări și cu alte UAT-uri.Contractul sau nu a fost cu UAT Cernavodă, ci cu o firmă privată, iar la un UAT nu se poate cere avans 100%. Discount avea la toată lumea la plata integrală sau parțială, în funcție de situație.

A participat personal la recepția celor trei fântâni, funcționau la momentul recepționării. Din câte îsi aminteste, a participat la o recepție, dar nu-si amineste dacă finală sau parțială, dar la recepția finală erau funcționale.

__________________ același obiect ca și acum, lucrări de instalații și de construcții, achiziționam produse și le și montam.

D_____ G_______ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

A executat un gard al unei școli generale și a încasat banii aferenți lucrării, în perioada 2010 – 2011.

Nu o cunoștea pe B_____ B______. Nu s-a întâlnit cu dumneai înainte de semnarea contractului, s-au întâlnit cam de două ori după aceea, dar nu înainte de achiziționarea lucrării.

______________ administra când a efectuat lucrarea.

Acea societate a fost pentru scurt timp a fost într-o relație administrativă cu administratorul societății, am fost asociat pentru scurt timp, dar societatea s-a desființat.

Agenții care se ocupă de achiziții, martorul are 3-4 agenți care merg pe teren la primării, la persoane juridice și fizice și depun CV cu tot ce lucrează acestia.

Nu își explică că ofertele ____________ și ________________________ ca și modalitate de redactare.

Nu a participat efectiv la recepția lucrării, a avut o persoană delegată care se ocupa de predarea și primirea gardului respective , persoana delegată nu a relatat că au existat deficiențe la recepție.

A primit o adresă de la poliție prin care s-a cerut elucidarea situației respective că lucrarea nu conținea numărul de panouri de gard care erau trecute în caietul de sarcini.

Din punctul sau de vedere acea lucrare a fost executatpă corect, în baza contractului de prestări servicii și în baza devizului de ofertă pe care l-a prezentat și nu a existat nici o lipsă a panourilor, ținând cont de contractul încheiat.

În ședința publică din data de 28.10.2020 au fost audiați martorii ______ ____ și B_____ I__.

______ ____ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Face precizarea că nu isi aduce aminte ce a declarat în legătură cu D_______ D_____, întrucât a dat declarații la data de 05.02.2013.

A făcut o asociere de firmă, firma sa nu a construit fântânile, a fost Aqua Design, știe că au fost modificări, nu și costuri suplimentare.

Specialistul știe cel mai bine. Știe că a fost o fântână, inițial în proiect mai mare și s-a transformat în trei mai mici.

S-a modificat prețul pentru alte lucrări necesare, s-a angajat pentru a executa o lucrare de calitate, au apărut aspecte pe parcurs.

La fântână prețul a rămas nemodificat, dar valoarea contractului s-a modificat.

Lucrările realizate la Primăria Cernavodă au constat în partea de dotări mobilier urban.

La furnizarea acestui mobilier urban, practica adaos commercial , acesta este obiectul societății.

În contract nu era interzis să aveți subcontractori.

Nu s-a modificat valoarea fântânilor datorită modificării proiectului , din ce știe, doar forma.

B_____ I__ mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Având în vedere că a dat declarații la începutul anului 2013, nu mai reține cu exactitate ce anume a declarat și de aceea a precizat că menține în integralitate declarațiile.

În legătură cu reabilitarea Centrului Civic și rețeaua de termoficare, a încercat să respecte proiectul, a ieșit un lucru bun acolo.

F______ mare a fost finalizată, dar din cele mici dispăreau noaptea piese din cele montate, constructorii se plângeau de acest lucru, că dispar piese.

Cele mici sunt două și nu le-a văzut să funcționeze, dar partea de construcție a fost făcută, dar partea de instalație nu a văzut să funcționeze.

Sarcinile sale erau să urmăreasca lucrările respective, ce s-a executat la pavelele din pavaj, stratul suport să fie realizat, canalizarea, construcțiile care s-au făcut pentru fântânile arteziene, perne de piatră din fața primăriei.

Nu i-a cerut inculpata să îndeplinească aceste sarcini altefel decâte era normal sau să nu le îndeplinească.

Nu a fost prezent la toate punerile în funcțiune ale fântânilor, chiar și pentru probe.

Era în zonă și urmărea partea de construcție, în problema de instalația nu este în măsură.

A semnat procesul – verbal de recepție a lucrării, unde ____________________________>

Întrebare av. L________:

Nu a semnalat în scris si a formulat vreo mențiune în sensul că fântânile nu ar funcționa , s-a verificat doar fântâna arteziană cea mare, din centru.

În privința colaborării cu dl. T_____, a mai avut colaborări și pentru alte construcții.

În ședința publică din data de 25.11.2020 a fost audiat martorul ^___ ^________ – STELICĂ care mentine declaratiile date pana in prezent, in totalitatea lor, ceea ce a declarat corespunde adevarului.

Din câte isi amineste, a participat la o licitație, împreună cu o altă companie din București. A fost subantrepreonor, partea acestuia de lucrare a constat în execuția de montaj pavaje și borduri, execuția de terasamente și alte lucrări conexe.

A prestat servicii pentru primar B_____ B______ , a avut un contract de lucrări care a fost finalizat și executat.

Plata a fost făcută prin bancă prin ordin de plată.

A declarat și la urmărire penală, a fost un contract executat ca și cu orice alt client.

Simetrica este cel mai mare producător de pavaje din România, au 7 fabrici, o parte din produse – 15-20% le pun in operă cu muncitorii lot. Marea majoritate a contractelor sunt cu autorități contractante, respectiv primării.

Relația contractuală cu P___. Cernavodă a fost o licitație câștigată, a executat, nu a fost nimic special.

Modalitatea de participare la o licitație atunci când sund două societeăți, legal este să se facă o asociere. Se stabilește antreprenorul general, iar subantrepreonul are obligații contractuale, să excute lucrarea conform standardelor, la termenele pe care și le asumă. A fost o procedură identică cu cea în cazul altor societălți.

Nu i-a sugerat și nu l-a obligat nimeni să lucreze cu anumită companie. În execuția de lucrări sunt pavaje și borduri și materiale auxiliare, nisip, balast, betoane. Pavajele le aduce de la fabricile noastre, iar celelalte materiale le cumpăram local, pentru a fi eficient. În concluzie, la toate lucrările la care merg fac acest lucru, respectiv cumpără materiale locale.

În ședința publică din data de 03.03.2021 au fost audiați martorii c____ c_______ și b___ b___.

c____ c_______ și b___ b___ declară în concordanță că nu li s-a cerut vreodata de către inculpate sa-si incalce atributiile de serviciu.

S-a efectuat un Raport de evaluare pentru inculpate de catre Serviciul de Probatiune C________ cu nr. _____/SP/24.05.2021.

Alte probe nu s-au administrat.

Analizând actele și lucrările dosarului din dubla perspectivă , a urmării penale cât și a cercetării judecătorești tribunalul va reține următoarele aspecte utile soluționării cauzei :

Se reține de către acuzare că inculpata B_____ B______, în perioada decembrie 2010 – martie 2012, în baza aceleiași rezoluții infracționale, și-a îndeplinit în mod defectuos, cu intenție, atribuțiile de serviciu privitoare la exercitarea funcției de ordonator principal de credite, astfel cum acestea sunt prevăzute de art. 63 alin.4 litera a din Legea nr. 215/2001, atribuind preferențial și cu încălcarea dispozițiilor legale în materie, mai multe contracte de achiziții publice, cu consecința angajării de plăți nelegale către diverși operatori economici și prejudicierii bugetului unității administrativ teritoriale Cernavodă, constituie infracțiunea de abuz în serviciu în formă continuată (6 acte materiale), a încălcat dispozițiile art. 2, art.3, art.10 din Legea nr. 215/2001, art. 23 alin.2 literele d și h din Legea nr. 273/2006 privind finanțele publice locale, art. 45 din Legea nr. 393/2004 privind statutul aleșilor locali, art. 5 din OG nr. 119/1999, art. 2, art. 17, art. 23, art. 25, art. 27, art. 29 alin.3 din OUG nr. 34/2006 și art. 2 din HG nr. 925/2006.

În concret, în scopul de a favoriza diverși operatori economici, inculpata B_____ B______ a creat premisele atribuirii directe a contractelor de achiziție, dând dispoziții subordonaților în sensul de a fragmenta lucrările sau serviciile contractate, astfel încât să nu fie depășit pragul valoric de 15.000 euro prevăzut de dispozițiile art. 19 din OUG nr. 34/2006. Ulterior, inculpata a semnat aceste contracte, a aprobat recepția lucrărilor/serviciilor contractate și a dispus plata acestora.

Punctual, inculpata B_____ B______:

1. A semnat contractele nr. _____/10.12.2010 și nr. _____/10.12.2010 având ca obiect lucrări la acoperișul Sălii de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora deși, potrivit rapoartelor de expertiză întocmite în cauză, lucrările nu respectau în totalitate cantitățile de lucrări înscrise în documentația proiectului tehnic, în caietele de sarcini și în documentația de ofertare. ____________________________ a facturat și încasat în plus suma de 10.181,68 lei.

Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 146.302,68 lei TVA inclus.

Aceste sume reprezintă un folos necuvenit pentru cele două societăți cărora le-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

2. A semnat contractele nr. 5807/24.02.2011 și nr. _____/21.04.2011 având ca obiect lucrări la renovare a sediului Primăriei orașului Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpta a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora. Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 108.743,20 lei TVA inclus.

Aceste sume reprezintă un folos necuvenit pentru ____________________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

3. A semnat contractele nr. _____/29.08.2011 și nr. _____/23.09.2011 având ca obiect lucrări de refacere a gardului Școlii Generale nr. 3 Cernavodă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală mai mică de 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, valoarea lucrării nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora deși, potrivit rapoartelor de expertiză întocmite în cauză, lucrările nu respectau în totalitate cantitățile de lucrări înscrise în documentația proiectului tehnic, în caietele de sarcini și în documentația de ofertare. Concret, întreaga lucrare de tencuială a soclului, stâlpilor vechi și de realizare a stâlpilor noi la __________________________ suprafață de 514 mp, în valoare de 74.739,90 lei TVA inclus este compromisă și necesită refacere integrală. Totodată, au fost plătite, deși nu au fost montate, 22 de panouri de gard în valoare de 15.800,57 lei iar pentru remedierea deficiențelor constatate la partea metalică a gardului sunt necesare cheltuieli în cuantum de 5.025,76 lei.

Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 123.274,12 lei fără TVA.

Aceste sume reprezintă un folos necuvenit pentru cele două societăți cărora le-au fost atribuite, nelegal, lucrările, respectiv __________________________________.

4. A semnat contractele nr. _____/22.12.2011, 9738/28.03.2012 și nr. 9742/28.03.2012 având ca obiect lucrări de realizare a unor instalații electrice, acestea fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, având caracter unitar (iluminat public pe _______________________ Cernavodă), inculpata a dispus încheierea a trei contracte cu o valoare individuală puțin sub 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, lucrarea nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora.

Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor contracte, respectiv 241.941,95 lei TVA inclus. Această sumă reprezintă un folos necuvenit pentru ______________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

5. A semnat contractele nr. _____/25.11.2011 și nr. _____/25.11.2011 având ca obiect lucrări de decopertare și recuperare piatră și stabilizare a solului prin umplutură cu piatră spartă, acestea fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată una din procedurile prevăzute de OUG nr. 34/2006. Deși lucrarea nu trebuia divizată, având caracter unitar, inculpata a dispus încheierea a două contracte cu o valoare individuală puțin sub 15.000 euro. Suplimentar, în considerarea aceluiași scop, lucrarea nu a fost estimată potrivit dispozițiilor art. 25, art. 27 și art. 29 din OUG nr. 34/2006 care, dacă ar fi fost respectate, ar fi condus la aplicarea uneia dintre procedurile legale de achiziție. Ulterior, inculpata a aprobat recepția lucrărilor și a dispus plata acestora. Sumele au fost plătite deși nu există nici un document care să ateste într-o manieră relativ clară, ce lucrare a fost efectuată, dacă a fost executată și, în caz afirmativ, în ce condiții cantitative și calitative.

Prejudiciul total constă în plata nelegală a prețului cumulat al acestor două contracte, respectiv 149.500 lei TVA inclus. Această sumă reprezintă un folos necuvenit pentru ______________________ căreia i-au fost atribuite, nelegal, lucrările.

6. A aprobat recepționarea lucrărilor și a dispus plata acestora, deși fântânile arteziene nu fuseseră realizate conform proiectului. Astfel, deși inculpata B_____ B______ a dat dispoziție ca una din fântâni să fie mult micșorată iar celelalte două să fie modificate, prețul a rămas nemodificat și a fost plătit integral. Potrivit expertizelor tehnice, Primăria Cernavodă a plătit în mod nejustificat și necuvenit suma de 308.622,45 lei.

Această sumă reprezintă un folos corelativ necuvenit obținut de asocierea ___________________________ SRL și _________________.

Din dispozițiile legale indicate rezultă că în cazul investițiilor efectuate la Grupul Școlar Industrial Energetic, sediul Primăriei, Școala nr. 3 și Centrul Civic (cu excepția situației fântânilor arteziene) trebuia urmată una din procedurile expres prevăzute de lege. În acest fel, lucrările ar fi fost atribuite în mod transparent, nediscriminatoriu iar fondurile publice ar fi fost folosite în mod eficient. Impunând încredințarea directă a lucrărilor, inculpata a exclus orice eventual operator economic interesat și și-a asumat posibilitatea ca lucrările să fie efectuate necorespunzător. Totodată, fondurile publice au fost cheltuite în mod nelegal și discreționar, de acestea beneficiind anumiți operatori economici agreați. Or, potrivit dispoziților art. 23 alin.1 și alin.2 literele d și h din Legea nr. 273/2006, ordonatorii de credite au obligația de a angaja și de a utiliza creditele bugetare numai în limita prevederilor și destinațiilor aprobate, pentru cheltuieli strict legate de activitatea instituțiilor publice respective și cu respectarea dispozițiilor legale.

Sub aspectul laturii obiective, elementul material al infracțiunii a constat în îndeplinirea defectuoasă a unor acte legate de exercitarea atribuțiilor de serviciu decurgând din calitatea de Primar al orașului Cernavodă și ordonator principal de credite.

Astfel, cu ocazia achiziționării unor lucrări în orașul Cernavodă, inculpata a dat dispoziții ca lucrările să fie divizate în mod artificial astfel încât fiecare dintre acestea să nu depășească pragul valoric de 15.000 euro fără TVA. Ulterior a semnat contractele și a dispus plata prețurilor convenite. Procedând în acest fel, au fost nesocotite toate principiile specifice achizițiilor publice și au fost favorizați anumiți operatori economici agreați de inculpată.

Urmarea imediată a infracțiunii a constat în prejudicierea patrimoniului orașului Cernavodă, cu suma totală de 1.078.384,40 lei, reprezentând cheltuieli angajate pentru achiziții realizate cu încălcarea dispozițiilor legale, pentru lucrări nerecepționate sau lucrări realizate în alte condiții cantitative și calitative decât cele contractate.

De asemenea, pe aceeași cale, a fost obținut și un folos necuvenit pentru societățile prestatoare, reprezentând cuantumul sumelor încasate.

Între fapta imputată în sarcina inculpatei și urmarea imediată produsă există legătură de cauzalitate.

Sub aspectul laturii subiective, inculpata a acționat cu intenție, în sensul că a realizat faptul că încalcă dispozițiile legale în materia achizițiilor publice și a urmărit acest lucru, animată fiind de dorința de a finaliza cât mai repede lucrările, în perspectiva alegerilor locale din iunie 2012. Totodată, inculpata era interesată să favorizeze anumiți operatori economici, cărora le-a atribuit direct (nelegal) contracte de achiziție publică. Pe de altă parte, în cea mai mare parte, acești operatori economici i-au asigurat inculpatei diverse beneficii, prestând pentru aceasta servicii gratuite.

Astfel cum a statuat Înalta Curte de Justiție și Casație prin Decizia nr. 18 din 30 ianuarie 2014, pronunțată în dosarul nr. ___________, ,,caracterul cert al prejudiciului presupune că acesta este sigur, atât în privința existenței, cât și în privința posibilității de evaluare. Susținerea referitoare la faptul că piesele au fost în totalitate ori în parte bonificate nu are relevanță juridică întrucât, astfel cum s-a arătat, în sarcina inculpaților se rețin infracțiuni de abuz în serviciu prin încălcarea dispozițiilor legale referitoare la desfășurarea procedurilor de achiziții publice, pentru care prejudiciul este egal cu valoarea produselor astfel achiziționate. Apărarea a susținut că prejudiciul produs nu are un caracter cert, întrucât produsele livrate de grupul de firme FENE au fost utilizate ceea ce înseamnă că acel cuantum al daunelor solicitate de partea civilă nu este riguros calculat, fiind considerabil mai mic. […………..] Prejudiciul creat se referă la valoarea însumată a tuturor achizițiilor publice în derularea cărora au fost încălcate dispozițiile legale în vigoare fără a interesa dacă echipamentele sau componentele energetice au fost ori nu utilizate.[…………..] Faptul că piesele au fost parțial bonificate nu are relevanță juridică întrucât, în sarcina inculpaților, se rețin infracțiuni de prejudiciu referitoare la încălcarea dispozițiilor legale privitoare la desfășurarea achizițiilor publice, situație în care prejudiciul este egal cu valoarea produselor achiziționate. Prețul echipamentelor și componentelor achiziționate de la grupul de firme „Fene” are relevanță sub aspectul sumelor provenite din banii publici ce au plecat către aceste societăți și implicit către inculpații F_______ L_____, F_______ R___ și D_____ Bogban și relevă, alături de alte criterii, amploarea activității infracționale …….”

În acest context acuzarea reține că în urma analizei probelor administrate atât în faza urmăririi penale, cât și în faza cercetării judecătorești, consider că acuzațiile aduse inculpatei se confirmă, faptele există, constituie infracțiuni și au fost săvârșite de inculpata B_____ B______, așa cum au fost descrise în rechizitoriu.

Rezultă cu certitudine faptul că în perioada decembrie 2010 – martie 2012, în baza aceleiași rezoluții infracționale, inculpata B_____ B______ și-a îndeplinit, în mai multe rânduri, în mod defectuos, cu intenție, atribuțiile de serviciu privitoare la exercitarea funcției de primar – ordonator principal de credite, astfel cum acestea sunt prevăzute de art. 63 alin. 4 lit. a) din Legea nr. 215/2001 și de art. 21 alin. 2 din Legea nr. 273/2006, atribuind preferențial și nelegal, cu încălcarea dispozițiilor legale în materie, respectiv dispozițiile art. 23 alin.2 literele d și h din Legea nr. 273/2006 privind finanțele publice locale, art. 45 din Legea nr. 393/2004 privind statutul aleșilor locali, art. 5 din OG nr. 119/1999, art. 2, art. 17, art. 23, art. 25, art. 27, art. 29 alin.3 din OUG nr. 34/2006 și art. 2 din HG nr. 925/2006, a mai multor contracte de achiziții publice referitoare la lucrările privind Acoperișul Sălii de festivități a Grupului Școlar Industrial Energetic Cernavodă; Renovarea sediului Primăriei orașului Cernavodă, Refacerea gardului Școlii Generale nr. 3 Cernavodă, Realizarea unei instalații electrice de iluminat public, Decopertare și recuperare piatră, respectiv aprobând recepționarea lucrărilor și plății acestora în referire la lucrarea privind realizarea Fântânilor arteziene din orașul Cernavodă, cu consecința angajării de plăți nelegale către diverși operatori economici și prejudicierii bugetului unității administrativ teritoriale Cernavodă cu suma totală de 1.078.384, 40 lei.

Faptele rezultă în principal:

-Din audierea martorilor, funcționari în cadrul Primăriei Cernavodă, care au arătat că primarul B_____ B______ era cea care lua decizia atribuirii și divizării contractelor, existând la dosar, în acest sens și imagini care indică faptul că inculpata B_____ B______ instituise practica de a semna prima contractele, contrar legii, primarul trebuind să semneze în mod normal ultimul, ceea ce înseamnă că deciziile erau deja luate. De asemenea, inculpata este cea care a dispus ca una din fântâni să fie mult micșorată iar celelalte două să fie modificate, însă prețul a rămas nemodificat și a fost plătit integral.

-Din audierea martorilor reprezentanți ai societăților care întocmeau oferte cu prețuri fictive sau ale căror semnături au fost imitate, doar pentru a se îndeplini principiul liberei concurențe de constatările ANRMAP

-Din expertiza tehnică de specialitate efectuată în cauză, din care rezultă divizarea lucrărilor și decontarea de lucrări nereale, nepuse în operă.

Susținerea că ANRMAP ar fi dispus sancțiuni contravenționale, că OUG 34/2006 în forma de la data faptelor ar conține numai sancțiuni contravenționale și că lucrările au fost recepționate deci patrimoniul UAT s-a mărit, nu afectează în niciun fel tipicitatea faptelor, deoarece:

-Contravenție reprezintă numai nerespectarea în sine a dispozițiilor legale privitoare la divizarea contratelor și alegerea procedurii de atribuire, nu și efectuarea de plăți ca urmare a unor încălcări ale legii

-O.G. 2/2001 privind regimul juridic al contravențiilor instituie principiul subsidiarității, astfel că o fapt reprezintă contravenție atunci când acesta nu constituie infracțiune

-ANRMAP a sancționat persoana juridică UAT Cernavodă, nicidecum pe B_____ B______

-Întrucât acordarea s-a făcut fraudulos, toată suma plătită nelegal este prejudiciu și nu eventuala diferență de preț.

În sensul că prejudiciul există indiferent că serviciile au fost prestate, dacă atribuirea contractelor s-a făcut nelegal, s-a exprimat Curtea de Apel C________ în Decizia penală nr. 210 din 9 martie 2015 în dosarul nr. _____________, obligând inculpații la plata întregii valori a contractelor nelegal încheiate .

Completul de 5 Judecători ai Înaltei Curți de Casație și Justiție, prin decizia penală nr. 18 din 30 ianuarie 2014, a stabilit cu valoare de principiu faptul că prejudiciul creat se referă la valoarea însumată a tuturor achizițiilor publice în derularea cărora au fost încălcate dispozițiile legale în vigoare fără a interesa dacă serviciile au fost prestate .

De asemenea, recent, Curtea de Apel C________, prin decizia penală 31/P/2020 din 16 ianuarie 2020, a menținut condamnarea dispusă de Judecătoria Medgidia în dosarul _____________, în care primarul HÂNSĂ G_______ și viceprimarul S______ ECREM fuseseră acuzați că au plătit construcții din bugetul local, fără a exista autorizație de construire, precum și servicii de deszăpezire cu încălcarea dispozițiilor privind achizițiile publice și către firme neautorizate de către A.N.R.S.C, deși construcția fusese realizată și serviciile fuseseră prestate, toate contrar legii

Trebuie reținut în raport de aceste acuzații următoarele :

Acuzarea se axeaza pe patru perspective distincte respectiv :

- dispozitiile din legile la care face trimitere parchetul si pe care sustine ca le-a incalcat inculpata, in raport de atributiile de serviciu ale dumneaei.

- acuzatia de “divizare” a contractelor din perspectiva atributiilor de serviciu ale inculpatei raportat la infractiunea de abuz in serviciu si la dispozitiile OUG 34/2006 ;

- dispozitiilor legale incidente, a atributiilor de serviciu inculpatei legate de efectuarea de plati, daca platile efectuate ca urmare a realizarii contractelor erau plati nelegale.

- valoarea contractelor constituie prejudiciu pentru UAT Oras Cernavoda si folos necuvenit pentru fiecare executant care a realizat contractul respectiv raportat la dispozitiile legale incidente in cauză.

Astfel pentru o corecta reținere a situația de fapt, se impun precizări cu privire la legea aplicabilă, în cauza de față, în ceea ce privește dispozițiile reținute în rechizitoriu a fi încălcate de către inculpata.

Astfel, trebuie a fi avute in vedere OUG 34/2006 forma in vigoare in perioada 2010-2012, intrucat contractele analizate in aceasta cauza au fost incheiate in acest interval de timp.Cu aceeasi motivare si pentru celelalte legi, pe care acuzarea sustine ca le-a incalcat inculpata, respectiv Lg. 215/2001, Lg. 119/1999, Lg. 393/2004,Lg 273/2006.

Cum activitatea infracțională este reținută în perioada decembrie 2010– iunie 2012, perioada in care au fost incheiate si realizate contractele supuse analizei in aceasta cauza, rezultă că sunt aplicabile legile de mai sus în formele publicate în perioada 2010- iunie 2012.

Potrivit dispozitiilor art.297 alin 1 C.pen, constituie infractiune de abuz in serviciu fapta functionarului public care, in exercitarea atributiilor de serviciu, nu indeplineste un act sau il indeplineste in mod defectuos-interpretat prin incalcarea legii (Dec.CCR 405/2016) si prin aceasta cauzeaza o paguba ori o vatamare a drepturilor sau intereselor legitime ale unei persoane fizice sau juridice.

In cauza de fata, din cuprinsul rechizitoriului reiese ca se imputa inculpatei vicierea procedurii de achizitie publica, in fapt acuzatia vizeaza intreaga procedura de achizitie, de la initiere pana la executare contract. Acuzatia din rechizitoriu se refera la incalcarea de catre inculpate B_____ B______ a presupuselor atributii de serviciu stabilite prin textele de lege indicate iar din modul de formulare a acuzatiei la sectiunea “Incadrare juridica” se desprinde cu claritate concluzia ca procurorul a dispus trimiterea in judecata, in cauza de fata, in mod exclusiv pentru etapa de initiere, derulare procedura de achizitie incheiere si executare contracte, efectuare plati.

In prezenta cauza, acuzatia formulata vizeaza incalcarea dispozitiilor .art.23 alin 1 si alin.2 lit.d) si h) din Legea nr.273/2006, art. 63 alin 4) din Legea nr. 215/2001, art. 45 din Lg. 393/2004, art. 5 din Lg.119/1999 precum și dispozitiile OUG nr.34/2006, încălcări care au condus la calificarea juridică a a faptelor ca fiind infracțiune de abuz în serviciu.

Astfel, analiza eventualelor incalcari a atributiilor de serviciu ale inculpatei trebuie facuta strict in legatura cu modul de indeplinire a obligatiilor ce deriva din calitate de conducator al autoritatii contractante, ordonator de credite si in legatura cu incheierea contractelor , a platilor efectuate in temeiul contractelor cat si in legatura cu celelalte acuzatii referitoare la producerea unui presupus prejudiciu cat si la folosul necuvenit procurat firmelor prestatoare de lucrari.

In acest context, trebuie retinut faptul ca din multitudinea de legi invocate de parchet doar Legea 119/1999 si Legea 273/2006 stipuleaza in mod explicit atributii de serviciu direct in sarcina reprezentantului autoritatii contractante, atributii care au fost respectate cu precadere in ceea ce priveste contractele analizate, restul dispozitiilor traseaza principiile care trebuie sa stea la baza oricareia din procedurile reglementate de OUG 34/2006, respectiv la baza modului de gestionare a fondurilor publice. Din cuprinsul acestor texte de lege a caror incalcare se reproseaza inculpatei, nu rezulta in mod concret anumite atributii de serviciu ale inculpatei astfel ca nu se poate aprecia ca legislatia primara avuta in vedere de acuzare a statuat cu privire la un anumit comportament interzis ordonatorului de credite, in etapa derularii procedurii de achizitie pana la faza incheierii contractelor de achizitii publice.

În cauza de fata normele juridice au aplicabilitate extrem de generala si nu prevad in mod explicit, neechivoc si precis conduita interzisa in etapele de incheiere si executare a contractelor de achizitie publica.

Prin urmare, potrivit actului de sesizare, elementul material al infractiunilor de abuz in serviciu prevazute de art. 297 alin 1 C. pen raportat la art. 13 ind.2 din Legea 78/2000 cu aplicarea art. 35 alin 1 C.pen, il constituie indeplinirea in mod defectuos , de catre inculpata, a atributiilor de serviciu ce ii reveneau potrivit dispozitiilor art.2, art.17, art.23, art.25, art.27,art.29 alin.3 din OUG 34/2006; art.63 alin.4 lit.a) din Legea 215/2001,legea administratiei publice locale; art.23 alin.2 literele d) si h) din Legea 273/2006, legea finantelor publice locale; art. 45 din Legea 393/2004 privind statutul alesilor locali; art. 5 din OG nr.119/1999, privind controlul financiar preventiv; si art.2 din HG nr. 925/2006, pentru aprobarea normelor de aplicare a prevederilor referitoare la atribuirea contractelor de achizitie publica din OUG 34/2006, producerea unui prejudiciu in bugetului UAT Cernavoda si totodata procurarea unui folos necuvenit pentru societatile care au realizat lucrarile angajate prin contractele aratate în extenso în cuprinsul rechizitoriului.

Potrivit dispozitiilor art.2 din OUG 34/2006 forma in vigoare la data semnarii contractelor analizate in cauza respectiv:

(1) Scopul prezentei ordonante de urgenta il constituie:

a) promovarea concurentei _____________________________) garantarea tratamentului egal si nediscriminarea operatorilor economici; c) asigurarea transparentei si integritatii procesului de achizitie publica; d) asigurarea utilizarii eficiente a fondurilor publice, prin aplicarea procedurilor de atribuire de catre autoritatile contractante.

(2) Principiile care stau la baza atribuirii contractului de achizitie publica sunt:

a) nediscriminarea; b) tratamentul egal; c) recunoasterea reciproca; d) transparenta; e) proportionalitatea; f) eficienta utilizarii fondurilor public

2) Potrivit dispozitiilor art. 17 OUG 34/2006:

Autoritatea contractanta are obligatia de a respecta principiile prevazute la art. 2 alin. (2) in relatia cu operatorii economici interesati sa participe la procedura de atribuire.”

3) Potrivit dispozitiilor art. 23 OUG 34/2006:

Autoritatea contractanta nu are dreptul de a diviza contractul de achizitie publica in mai multe contracte distincte de valoare mai mica si nici de a utiliza metode de calcul care sa conduca la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achizitie publica, cu scopul de a evita aplicarea prevederilor prezentei ordonante de urgenta care instituie obligatii ale autoritatii contractante in raport cu anumite praguri valorice.”

4) Potrivit art. 25 OUG 34/2006:

Autoritatea contractanta are obligatia de a estima valoarea contractului de achizitie publica pe baza calcularii si insumarii tuturor sumelor platibile pentru indeplinirea contractului respectiv, fara taxa pe valoarea adaugata, luand in considerare orice forme de optiuni si, in masura in care acestea pot fi anticipate la momentul estimarii, orice eventuale suplimentari sau majorari ale valorii contractului.

5) Potrivit art.27 OUG 34/2005

(1) In cazul in care, prin atribuirea contractului de furnizare, autoritatea contractanta isi propune sa dobandeasca produse care necesita si operatiuni/lucrari de instalare si punere in functiune, atunci valoarea estimata a acestui contract trebuie sa includa si valoarea estimata a operatiunilor/lucrarilor respective.

(2) In cazul in care, la data estimarii valorii contractului de furnizare, autoritatea contractanta nu are inca stabilita modalitatea de dobandire a produselor, respectiv, cumparare, inclusiv in rate,inchiriere sau leasing, cu sau fara optiune de cumparare, atunci valoarea estimata a acestui contract trebuie sa fie considerata ca fiind egala cu cea mai mare dintre valorile ce corespund fiecarui mod de dobandire a produselor.

(3) In cazul in care, la data estimarii valorii contractului de furnizare, autoritatea contractanta a stabilit modalitatea de dobandire a produselor, respectiv prin cumparare in rate, prin inchiriere sau prin leasing cu sau fara optiune de cumparare, atunci metoda de estimare variaza in functie de durata contractului respectiv, astfel:

a) daca durata contractului este stabilita si este mai mica sau egala cu 12 luni, atunci valoarea estimata trebuie calculata prin insumarea tuturor ratelor platibile pe intreaga durata a contractului respectiv;

b) daca durata contractului este stabilita si este mai mare de 12 luni, atunci valoarea estimata trebuie calculata prin insumarea valorii totale a ratelor platibile pe intreaga durata a contractului respectiv, la care se adauga si valoarea reziduala estimata a produselor la sfarsitul perioadei pentru care s-a incheiat contractul;

c) daca contractul se incheie pe o durata nedeterminata sau daca durata acestuia nu poate fi determinata la data estimarii, atunci valoarea estimata trebuie calculata prin multiplicarea cu 48 a valorii ratei lunare platibile.

(4) In cazul in care autoritatea contractanta isi propune sa atribuie un contract de furnizare care trebuie reinnoit intr-o perioada data, atunci estimarea valorii acestui contract trebuie sa aiba ca baza de calcul:

a) fie valoarea totala a tuturor contractelor de furnizare similare, atribuite in ultimele 12 luni, ajustata, daca este posibil,cu modificarile previzibile ce pot surveni in urmatoarele 12 luni in privinta cantitatilor achizitionate si valorilor aferente;

b) fie valoarea estimata totala a tuturor contractelor de furnizare similare care se anticipeaza ca vor fi atribuite in urmatoarele 12 luni, incepand din momentul primei livrari.

(5) In cazul in care autoritatea contractanta isi propune sa achizitioneze produse similare, dar defalcate pe loturi a caror cumparare se realizeaza prin atribuirea mai multor contracte de furnizare distincte, atunci valoarea estimata se considera a fi valoarea cumulata a tuturor loturilor. In cazul in care valoarea cumulata a tuturor loturilor depaseste pragul valoric prevazut la art. 124 lit. a), atunci autoritatea contractanta are dreptul de a aplica procedura cererii de oferta numai pentru loturile care indeplinesc, in mod cumulativ, urmatoarele conditii:

a) valoarea estimată, fără TVA, a lotului respectiv este mai mică sau egală cu echivalentul în lei a 75.000 euro;

Potrivit art.29 OUG 34/2006 alin. (3)

(3) In cazul in care o lucrare permite executia pe obiecte/loturi,pentru care autoritatea contractanta isi propune sa atribuie, unuia sau mai multor executanti, contracte distincte de lucrari, atunci valoarea estimata trebuie determinata avandu-se in vedere valoarea cumulata a tuturor obiectelor/loturilor care ____________________________ respective. In cazul in care valoarea cumulata a tuturor obiectelor/loturilor care ____________________________ respective depaseste pragul valoric prevazut la art. 124 lit. c), atunc autoritatea contractanta are dreptul de a aplica procedura cererii de oferta numai pentru obiectele/loturile care indeplinesc in mod cumulativ, urmatoarele conditii:

a) valoarea estimată, fără TVA, a obiectului/lotului respectiv este mai mică sau egală cu echivalentul în lei a 500.000 euro;

Tribunalul apreciază în raport de aceste chestiuni că articolul 17 din OUG 34/2006 nu stabileste atributii de serviciu in sarcina directa a primarului B_____ B______ doar traseaza principiile care trebuie sa stea la baza oricareia din procedurile reglementate de OUG 34/2006, respectiv la baza modului de gestionare a fondurilor publice.

In art. 18 din OUG 34/2006 sunt mentionate procedurile de atribuire a contractelor, iar in art. 19 se mentioneaza ca autoritatea contractanta are dreptul de a achizitiona direct produse, servicii sau lucrari, daca valoarea achizitiei nu depaseste echivalentul in lei a 15.000 de euro.

Avand in vedere caart. 19 din OUG 34/2006 permitea achizitionarea prin incredintare directa a lucrarilor a caror valoare nu depasea _____ de euro nu se poate sustine ca au fost atribuite preferential contracte si ca a fost incalcata legea.Legea nu a fost incalcata prin simplul fapt ca permitea ca lucrarile sa poata fi executate prin contracte cu atribuire directa.

Nici dispozitiile art. 25 nu au fost incalcate lucrarea ce urma sa fie executata avea estimata valoarea de realizare, valoare care se situa in limitele prevazute de art. 19 OUG 34/2006.

Analizand situatia de fapt prin filtrul dispozitiilor art.19 si art 25 ambele din OUG 34/2006 se poate constata ca au fost respectate aceste dispozitii, autoritatea contractanta dererminand, inainte de initierea procedurii de atribuire,valoarea contractului,suma nedepasind 15.000 de euro, iar valoarea estimata nu a fost majorata la niciunul din contracte.

Aceste aspecte sunt sustinute de catre expertiza contabila cat si de cea tehnica, expertii aratand ca nu s-au facut plati decat in limita sumelor stabilite in contracte.

In mod concret, in conditiile in care inculpate B_____ B______ nu a avut atributii de serviciu stabilite prin aceste dispozitii ale OUG 34/2006, anume in ceea ce priveste estimarea contractelor de a achizitie, si nu exista probe care sa arate vreo implicare a acesteia in acesta pocedura de calcul estimativ al lucrarilor ce au fost executate,pe cale de consecinta fapta de divizare retinuta prin rechizitoriu nu a fost comisa prin incalcarea legii, asa cum a stabilit CCR prin decizia nr. 405/2006.

Fapta retinuta in sarcina inculpatei B_____ B______ nu constituie incalcarea vreunei atributii de serviciu, stabilita pin OUG 34/2006 pentru ca aceasta ordonanta stabileste atributii in ceea ce priveste procedura de achizitie in sarcina functionarilor din aparatul de specialitate specializat in achizitii publice potrivit art. 304 din aceasta.

Rechizitoriul nu cuprinde o descriere a situatiei de fapt corespunzatoare infractiunii imputate inculpatei,ci mai mult o insiruire a unor contracte si a unor interceptari a discutiilor ___________________________ la randul lor cercetati, apreciind procurorul ca din acestea ar rezulta vinovatia inculpatei.Dupa cum se poate observa nu exista o corespondenta ______________________ si norma de incriminare cu mentionarea varintei alternative a laturii obiective a infractiunii de abuz in serviciu ce se retine in sarcina inculpatei, cu mentionarea concreta, exacta a dispozitiilor legale incalcate in exercitarea atributiilor de serviciu.

Acuzatia penala referitoare la infractiunea de abuz in serviciu nu face o analiza intemeiata, fundamentata juridic a elementelor ce formeaza continutul constitutiv al infractiunii de abuz in serviciu, prevazut de art.297 alin 1 cod penal rap.la art.13 ind.2 Legea 78/2000, in acord cu Decizia 405/2016 a Curtii Constitutionale.

Din perspectiva dispozitiilor art. 328 alin 1 CPP si a art. 371 CPP era necesara determinarea cu exactitate a faptei in materialitatea ei, cu mentionarea exacta in ce constau elementele constitutive ale infractiunii retinute in sarcina inculpatei, prin raportare la decizia Curtii Constitutionale din care trebuie reținute cateva puncte care fac referire directa la conditiile de existenta a infractiunii de abuz in serviciu

Astfel:” Curtea observă că practica judiciară s-a întemeiat pe dispozițiile art. 246 și 248 din Codul penal din 1969, precum și pe cele ale art. 297 din Codul penal, care folosesc o exprimare generală, fără a arăta în mod limitativ acțiunile sau omisiunile prin care se săvârșește această infracțiune. Chiar dacă, din punct de vedere practic, o astfel de enumerare limitativă nu este posibilă prin dispozițiile care incriminează abuzul în serviciu, având în vedere consecința pe care reglementarea unei atribuții de serviciu o are în materia incriminării penale a acestei fapte, Curtea statuează că neîndeplinirea ori îndeplinirea defectuoasă a unui act trebuie analizată numai prin raportare la atribuții de serviciu reglementate expres prin legislația primară - legi și ordonanțe ale Guvernului. Aceasta deoarece adoptarea unor acte de reglementare secundară care vin să detalieze legislația primară se realizează doar în limitele și potrivit normelor care le ordonă.

61. Curtea reține că ilicitul penal este cea mai gravă formă de încălcare a unor valori sociale, iar consecințele aplicării legii penale sunt dintre cele mai grave, astfel că stabilirea unor garanții împotriva arbitrariului prin reglementarea de către legiuitor a unor norme clare și predictibile este obligatorie. Comportamentul interzis trebuie impus de către legiuitor chiar prin lege (înțeleasă ca act formal adoptat de Parlament, în temeiul art. 73 alin. (1) din Constituție, precum și ca act material, cu putere de lege, emis de Guvern, în temeiul delegării legislative prevăzute de art. 115 din Constituție, respectiv ordonanțe și ordonanțe de urgență ale Guvernului) neputând fi dedus, eventual, din raționamente ale judecătorului de natură să substituie normele juridice. În acest sens, instanța de contencios constituțional a reținut că, în sistemul continental, jurisprudența nu constituie izvor de drept așa încât înțelesul unei norme să poată fi clarificat pe această cale, deoarece, într-un asemenea caz, judecătorul ar deveni legiuitor (Decizia nr. 23 din 20 ianuarie 2016, publicată în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 240 din 31 martie 2016, paragraful 16).

64. Curtea constată că în cazul în care neîndeplinirea ori defectuozitatea îndeplinirii unui act nu s-ar raporta la atribuții de serviciu prevăzute într-un act normativ cu putere de lege s-ar ajunge la situația ca în cazul infracțiunii de abuz în serviciu elementul material al acesteia să fie configurat atât de legiuitor, Parlament sau Guvern, cât și de alte organe, inclusiv persoane juridice de drept privat, în cazul fișei postului, ceea ce nu este de acceptat în sistemul juridic de drept penal. Curtea reține că, deși legislația primară poate fi detaliată prin intermediul adoptării unor acte de reglementare secundară, potrivit art. 4 alin. (3) din Legea nr. 24/2000 privind normele de tehnică legislativă pentru elaborarea actelor normative, actele normative date în executarea legilor și a ordonanțelor Guvernului se emit doar în limitele și potrivit normelor care le ordonă.”

Astfel cum statueaza si Curtea, neindeplinirea ori indeplinirea defectuoasa a unui act trebuie analizata numai prin raportare la atributiile de serviciu reglementate expres prin legislatia primara legi si ordonante ale Guvernului.

Comportamentul interzis trebuie impus de legiuitor chiar prin lege. Procurorul se indeparteaza de la rationamentul juridic, necesar in configurarea unei acuzatii penale, si apeleaza la dispozitii generale care reglementeaza statutul alesilor locali, dispozitii care traseaza principiile generale de aplicare a respectivelor legi, care exced standardului obiectiv ce trebuie avut in vedere la determinarea faptei penale.

Nu se poate imputa inculpatei incalcarea standardului obiectiv prin constatarea neindeplinirii de catre aceasta a unor prescriptii nedeterminabile la nivel obiectiv.

In materie penala, principiul legalitatii incriminarii, “ullum crimen sine lege, nulla poena sine lege”, impune ca doar legiuitorul primar sa poata stabili conduita pe care destinatarul legii este obligat sa o respecte, in caz contrar acestia supunandu-se sanctiunii penale.

La pagina 2 din rechizitoriu, parchetul, in descrierea situatiei de fapt, retine, in sarcina inculpatei B_____ B______, incalcarea legislatiei privind achizitiile publice, respectiv, a dispozitiilor art. 23 din OUG 34/2006 in sensul “divizarii in mod abuziv si artificial”a unor lucrari in mai multe contracte....

Referitor la acuzatia de “divizare a contractelor” pe care parchetul o retine in sarcina acesteia in raport de continutul constitutiv al infractiunii de abuz in serviciu si in referire la atributiile de serviciu ale dumneaei, atributii cu incidenta directa ce rezulta din aplicarea dispozitiile OUG 34/2006 in procedura de achizitie a contractelor de lucrari, trebuie a fi avute in vedere urmatoarele:

In legatura cu sfera de atributii ce deriva din realizarea unei achizitii publice este important de vazut care atributii legate de achizitiile publice incumbau direct primarului si care atributii erau prevazute de lege in sarcina celorlalti functionari publici.

Dispozitii legale incidente:

-art. 304 ind.1 OUG 34/2006:

(1) În vederea atribuirii contractelor, autoritatea contractantă are obligația de a înființa un compartiment intern specializat în domeniul achizițiilor publice.

(2) În cazul autorităților contractante nou-înființate obligația prevăzută la alin. (1) va fi dusă la îndeplinire într-un termen de cel mult 3 luni de la data înființării autorității contractante.

(3) În măsura în care structura organizatorică a autorității contractante nu permite înființarea unui compartiment distinct, obligația prevăzută la alin. (1) și (2) se îndeplinește pe cale de act administrativ al conducătorului autorității contractante prin care una sau, după caz, mai multe persoane din cadrul respectivei autorități contractante sunt însărcinate cu ducerea la îndeplinire a principalelor atribuții ale compartimentului intern specializat, așa cum sunt prevăzute de legislația în materia achizițiilor publice.

Dispozitiile din OUG 34/2006 mai sus aratate si invocate de catre acuzare in rechizitoriu nu contin atributii de serviciu in sarcina ordonatorului de credite, singura obligatie a conducatorului autoritatii contractante era infiintarea si functionarea compartimentului de achizitii /desemnarii persoanelor insarcinate cu atributiile din legea achizitiilor.

Potrivit art.3 din HG nr.925/2006, normele metodologice de aplicare a OUG 34/2006 privind achizitiile publice, prin aceste dispozitii se fixeaza atributiile de serviciu in sarcina functionarilor publici ce alcatuiesc compartimentul de specialitate care se ocupa cu achizitiile publice:

(1) În aplicarea prezentelor norme, autoritatea contractantă, prin compartimentul intern specializat în atribuirea contractelor de achiziție publică, organizat conform art. 304 ind 1 din ordonanța de urgență, are următoarele atribuții principale:

a) elaborarea și, după caz, actualizarea, pe baza necesităților transmise de celelalte compartimente ale autorității contractante, a unui program anual al achizițiilor publice, ca instrument managerial pe baza căruia se planifică procesul de achiziție;

b) elaborarea sau, după caz, coordonarea activității de elaborare a documentației de atribuire sau, în cazul organizării unui concurs de soluții, a documentației de concurs;

c)îndeplinirea obligațiilor referitoare la publicitate, astfel cum sunt acestea prevăzute de ordonanța de urgență;

d) aplicarea și finalizarea procedurilor de atribuire;

e)constituirea și păstrarea dosarului achiziției publice.

(2)Celelalte compartimente ale autorității contractante au obligația de a sprijini activitatea compartimentului de achiziții publice, în funcție de specificul documentației de atribuire și de complexitatea problemelor care urmează să fie rezolvate în contextul aplicării procedurii de atribuire.

Potrivit art. 23 din OUG nr.34/2006, autoritatea contractantă nu are dreptul de a diviza contractul de achiziție publică în mai multe contracte distincte de valoare mai mică și nici de a utiliza metode de calcul care să conducă la o subevaluare a valorii estimate a contractului de achiziție publică, cu scopul de a evita aplicarea prevederilor prezentei ordonanțe de urgență care instituie obligații ale autorității contractante în raport cu anumite praguri valorice.”

Potrivit art.293 din OUG 34/2006 , constituie contravenție și se sancționează următoarele fapte:

a) aplicarea eronată a regulilor de estimare a valorii contractului în scopul încălcării prevederilor art. 23 ;

In conformitate cu prevederile art. 293 lit. a) din O.U.G. nr. 34/2006,incalcarea prevederilor art.23 , constituia contravenție și nu infracțiune.

Nu în ultimul rând, potrivit prevederilor art. 293 lit. v) din O.U.G. nr.34/2006, constituia contravenție și nu infracțiune orice altă încălcare a prevederilor prezentei ordonanțe de urgență sau a actelor normative emise în aplicarea acesteia, având ca efect încălcarea dispozițiilor art. 2, cu excepția alin. 2 lit. f”, în condițiile în care art. 2 din O.U.G. nr. 34/2006 consacra tocmai scopul ordonanței și principiile de bază care stau la baza atribuirii contractului de achiziție publică.

La intrarea in vigoare a OUG 34 art.293 litera a) avea urmatorul continut constituie contraventie si se sanctioneaza urmatoarele fapte a) aplicarea eronata a regulilor de estimare a valorii contractului in scopul incalcarii prevederilor art.23”;

P___ la finalul anului 2012 OUG a suferit mai multe transformari dar art.293 litera a) una singura. Prin Legea 279 din 7 decembrie 2011 devine art. 293 conform căruia constituie contraventie si se sanctioneaza urmatoarele fapte: a) încălcarea prevederilor art. 23;

Aceste contraventii sunt retinute in sarcina Autoritatii contractante, nu in sarcina primarului, autoritate contractanta in sensul legii fiind UAT , care are structura organizatorica stabilita de lege, respectiv autoritatea executiva- primarul si aparatul de specialitate, si, autoritate deliberativa consiliul local. Atributiile in cadrul unei autoritati publice sunt impartite _________________________________ cea executiva dar si in cadrul autoritatii executive pe baza competentelor si specialitatii fiecarui compartiment care alcatuieste ceea ce se numeste aparatul de specialitate al primarului. Ca este asa o demonstreaza chiar dispozitiile din legile incidente in cauza de fata.

OUG 34/2006 se refera la orice autoritate publica nu doar la primarii. Deci nu exista sarcini de serviciu ale primarului in acest OUG in afara infiintarii compartimentului de achizitii.

Acuzarea a luat la cunostinta de la ANRMAP ca asa zisa divizare este contraventie, ca nu este vorba de contracte nelegale, ca nu sunt indicii ca s-a produs vreun prejudiciu ca urmare a achizitiior directe dar a preferat sa ignore ce a constatat Agentia N________ pentru Reglementarea si Monitorizarea Achizitiilor Publice.

Conform art.30 din OG 2/2001 :

(1) Dacă persoana împuternicită să aplice sancțiunea (ANRMAP) apreciază că fapta a fost săvârșită în astfel de condiții încât, potrivit legii penale, constituie infracțiune, sesizează organul de urmărire penală competent.

(2) În cazul în care fapta a fost urmărită ca infracțiune și ulterior s-a stabilit de către procuror sau de către instanță că ea ar putea constitui contravenție, actul de sesizare sau de constatare a faptei, împreună cu o copie de pe rezoluția, ordonanța sau, după caz, de pe hotărârea judecătorească, se trimite de îndată organului în drept să constate contravenția, pentru a lua măsurile ce se impun conform legii.

Parchetul Medgidia, care avea in analiza posibilele infractiuni aferente contractelor mentionate, a solicitat ANRMAP controlul in privinta unor fapte privitoare la incalcarea legii achizitiilor publice.

ANRMAP, prin raportul nr._____ / 8 ianuare 2013, a aplicat sanctiuni si a transmis Parchetului Medgidia ca faptele de a estima gresit valoarea contractelor avand ca rezultat incalcarea art.23 reprezinta contraventii.

Deci din analiza faptelor nu rezulta aplicarea eronata a regulilor de estimare a valorii contractului – aceasta ar putea fi singura incalcare de lege, estimarea eronata, asa cum de altfel s-a pronuntat si ANRMAP ( institutia care este desemnata prin Legea achizitiilor sa se pronunte si sa penalizeze greselile de aplicare a legii achizitiilor)

Este evident ca aceasta estimare eronata nu are nici o legatura cu atributiile primarului, nu primarul estimeaza valoarea lucrarilor si nu el alege procedura de achizitie.

Prin urmare, în contextul în care orice încălcare a prevederilor O.U.G. nr.34/2006 era sancționată ca și contravenție, iar actul normativ stabilea în mod clar și expres procedura judiciară pe care orice persoană vătămată într-un drept ori într-un interes legitim, printr-un act al autorității contractante, o putea parcurge, este clar că cele două tipuri de răspundere, contravențională și penală, nu pot coexista, fiind imposibilă, cel puțin sub aspectul tipicității obiective, încadrarea conduitei ordonatorului de credite ca infracțiune, respectiv infracțiunea de abuz în serviciu.

Prin OUG nr.34/2006 s-a stabilit,in mod clar, că atunci când are loc nerespectarea prevederilor acesteia, răspundere funcționarilor să fie contravențională întrucât conform art. 294. alin. 3 amenzile prevăzute ca sancțiuni pentru săvârșirea contravențiilor de la art. 293 pot fi aplicate atât persoanelor juridice, cât și persoanelor fizice.

Acuzarea a respins teza aplicabilității regimului contravențional prevăzut la art. 293 din OUG 34/2006, si a apreciat ca doar inculpata se face vinovata de incalcarea acestor prevederi legale in contextul in care, desi au fost invinuiti toti fuctionarii publici implicati in procesul de achizitie a lucrarilor cercetate in aceasta cauza, fata de acestia , prin rechizitoriu, au fost clasate toate acuzatiile cu motivarea ca fapta nu este prevazuta de legea penala sau exista o cauza de neimputabilitate.

Ceea ce s-a omis, referitor la acuzatia adusa prin rechizitoriu, a fost faptul că legea în vigoare la momentul de referință statua în mod expres și cât se poate de clar faptul că încălcarea dispozițiilor OUG 34/2006 constituie contravenție, fără a se permite vreo derogare din acest punct de vedere.

Astfel, art. 293 din OUG 34/2006, așa cum era în vigoare la momentul reținerii comiterii a faptelor, nu facea trimitere la legea penală, iar în cazul în care această trimitere ar fi existat, leguitorul nu a avut intenția de a se referi la infracțiunile cu caracter subsidiar reglementate de codul penal,precum cea de abuz în serviciu contra intereselor publice, acesta considerând, raportat la pericolul social abstract, că eventualele încălcări ale dispozițiilor legale prevazute de OUG nr.34/2006 nu constituie infracțiuni, ci contravenții.

În cazul infracțiunii de abuz în serviciu contra intereselor publice, valoarea socială protejată este reprezentată de îndeplinirea conformă a atribuțiilor de serviciu de către funcționarul public, pe când în cazul contravențiilor prevăzute de OUG 34/2006, valoarea socială protejată este reprezentată tot de îndeplinirea conformă a atribuțiilor, însă doar raportat la buna desfășurarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice, concesionare de lucrări și de prestare de servicii.

În consecință, cele două forme ale ilicitului protejează aceeași valoare socială și nu valori sociale diferite. într-adevăr, sfera de incidență, a infracțiunii de abuz în serviciu este mult mai largă în comparație cu cea a contravențiilor sancționate prin OUG 34/2006, însă cele două se suprapun cu privire la aspectele ce fac obiectul OUG 34/2006.

Tocmai de aceea trebuie făcuta aplicarea principiului specialul derogă de la general, OUG 34/2006 fiind lege speciala in raport cu codul penal, prin urmare aceasta se aplica in mod prioritar. Fapta nu poate duce la angajarea răspunderii penale pentru abuz in serviciu, in raport de caracterul subsidiar al acestei infracțiuni, in condițiile in care ea a fost și este prevăzuta in mod expres ca si contravenție.

Este de menționat sub acest aspect ca preemptiunea contravențională operează, in raport de o eventuala subsidiara răspundere penala, motivată și de faptul că inițial legiuitorul a stipulat în mod expres că oricare din faptele enumerate constituie contravenții, deoarece duc la încălcarea principiilor enumerate strict în art. 2 al ordonanței, urmând a fi sancționate în această manieră, cu derularea procedurii arătate la art. 294 și următoarele.

În considerarea aceluiași raționament, prin Decizia nr. 405/15.06.2016 a Curții Constituționale, publicată în MO nr. 517/08.07.2016, s-a admis excepția de neconstituționalitate a dispozițiilor art. 246 C pen. din 1969, ale art. 297 alin. l C.pen. și ale art. 13 ind. 2 din Legea nr. 78/2000 pentru prevenirea, descoperirea și sancționarea faptelor de corupție.

Trebuie reținut din această decizie in care Curtea analizeaza in mod judicios infractiunea de abuz in serviciu art. 297 C.pen,art.246 VCP si art. 13 ind.1 Lg.78/2000 :

50. Analizând dispozițiile criticate, Curtea constată că fapta incriminată trebuie să fie săvârșită în exercitarea atribuțiilor de serviciu. Curtea reține că neîndeplinirea unui act și îndeplinirea defectuoasă a unui act reprezintă modalități de realizare a elementului material al laturii obiective a infracțiunii de abuz în serviciu. Astfel, Curtea apreciază că acestea sunt elemente care contribuie la configurarea infracțiunii de abuz în serviciu. Din această perspectivă, Curtea observă că, privitor la îndatoririle legate de o anumită funcție sau de un anumit loc de muncă, există un complex de norme, unele cuprinse în acte normative cu caracter general, privind îndatoririle angajaților în genere, altele, în acte normative cu caracter special. îndeplinirea unei atribuții de serviciu implică manifestarea de voință din partea persoanei în cauză, care se concretizează în acțiunile efective ale acesteia și care are ca scop ducerea la bun sfârșit/realizarea obligației prescrise. Realizarea acestui demers se raportează atât la un standard subiectiv/intern al persoanei care exercită atribuția de serviciu, cât și la un standard obiectiv. Standardul subiectiv ține de forul intern al persoanei respective, iar măsura în care acesta este atins ține de autoevaluarea acțiunilor întreprinse. Standardul obiectiv are ca element de referință principal normativul actului care reglementează atribuția de serviciu respectivă.

51. Curtea reține că, deși cele două standarde coexistă, standardul subiectiv nu poate exceda standardului obiectiv, în analiza modalității de executare a unei atribuții de serviciu acesta din urmă fiind prioritar. Totodată, Curtea reține că, întrucât standardul obiectiv este determinat și circumscris prescripției normative, reglementarea atribuțiilor de serviciu și a modalității de exercitare a acestora determină sfera de cuprindere a acestui standard. Acesta nu poate, fără a încălca principiul previzibilității, să aibă o sferă de cuprindere mai largă decât prescripția normativă în domeniu. Pe cale de consecință, unei persoane nu i se poate imputa încălcarea standardului obiectiv prin constatarea neîndeplinirii de către aceasta a unor prescripții implicite, nedeterminabile la nivel normativ. Mai mult, Curtea reține că, chiar dacă anumite acțiuni, ce însoțesc exercitarea unei atribuții de serviciu, se pot baza pe o anumită uzanță/cutumă, aceasta nu se poate circumscrie, fără încălcarea principiului legalității incriminării, standardului obiectiv ce trebuie avut în vedere în determinarea faptei penale.

55. Având în vedere aceste aspecte, precum și faptul că persoana care are calitatea de funcționar în sensul legii penale trebuie să poată determina, fără echivoc, care este comportamentul ce poate avea semnificație penală, Curtea constată că sintagma „îndeplinește în mod defectuos” din cuprinsul dispozițiilor art. 246 din Codul penal din 1969 și ale art. 297 alin. (1) din Codul penal nu poate fi interpretată decât în sensul că îndeplinirea atribuției de serviciu se realizează „prin încălcarea legii”.

64. Curtea constată că în cazul în care neîndeplinirea ori defectuozitatea îndeplinirii unui act nu s-ar raporta la atribuții de serviciu prevăzute într-un act normativ cu putere de lege s-ar ajunge la situația ca în cazul infracțiunii de abuz în serviciu elementul material al acesteia să fie configurat atât de legiuitor, Parlament sau Guvern, cât și de alte organe, inclusiv persoane juridice de drept privat, în cazul fișei postului, ceea ce nu este de acceptat în sistemul juridic de drept penal

65. în concluzie, în materie penală, principiul legalității incriminării, „nullum crimen sine lege, nulla poena sine lege”, impune ca numai legiuitorul primar să poată stabili conduita pe care destinatarul legii este obligat să o respecte, în caz contrar aceștia supunându-se sancțiunii penale.

69. Curtea apreciază că, în sens larg, scopul urmărit de legiuitor prin legislația penală este acela de a apăra ordinea de drept, iar, în sens restrâns, este acela de a apăra valori sociale, identificate de legiuitor în partea specială a Codului penal, acest scop fiind, în principiu, legitim. Totodată, măsurile adoptate de legiuitor pentru atingerea scopului urmărit trebuie să fie adecvate, necesare și să respecte un just echilibru între interesul public și cel individual. Curtea reține că din perspectiva principiului „ultima ratio” în materie penală, nu este suficient să se constate că faptele incriminate aduc atingere valorii sociale ocrotite, ci această atingere trebuie să prezinte un anumit grad de intensitate, de gravitate, care să justifice sancțiunea penală.

70. Curtea observă că acest principiu este receptat în jurisprudența curților constituționale, precum și în cuprinsul unor documente ale Comisiei europene pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) sau ale altor entităti.Astfel, Curtea Constituțională a Lituaniei a rețin ut că principiul constituțional al statului de drept ar fi încălcat în cazul în care răspunderea juridică a fost stabilită în lege pentru o astfel de faptă care nu este periculoasă pentru societate, și, prin urmare, nu trebuie sancționată, respectiv o sancțiune strictă (răspunderea juridică) a fost stabilită în lege pentru o faptă care este contrară legii, și a cărei sancțiune sau pedeapsă impusă celui care a săvârșit-o este în mod evident prea mare, disproporționată (inadecvată) cu încălcarea comisă și, prin urmare, injustă (Decizia din 10 noiembrie 2005, pronunțată în Cazul nr. 01/04). Tribunalul Constituțional din Portugalia a reținut, în esență, că într-un stat democratic bazat pe domnia legii trebuie să se acorde atenție principiului constituțional potrivit căruia legea penală trebuie să fie utilizată numai pentru a proteja bunurile și valorile juridice care merită în mod clar o protecție penală (P__-2012-1-008, Codices). De asemenea, Curtea Constituțională a Ungariei a reținut că rolul sistemului sancționator de drept penal ca o măsură ultima ratio înseamnă, fără îndoială, că acesta trebuie aplicat în cazul în care măsurile reglementate prin intermediul altor ramuri de drept se dovedesc insuficiente. Cu toate acestea, Curtea Constituțională a Ungariei nu ia în considerare starea sistemului juridic în vigoare, ci ia în considerare și potențialul său de dezvoltare. Reglementarea incompletă a sistemului de sancțiuni juridice disponibile nu este un argument acceptabil în sine pentru a declara un anumit comportament ca infracțiune; restrângerea penală a drepturilor fundamentale constituționale nu este nici necesară, nici proporțională dacă este fundamentată pe astfel de motive [Decizia nr. 18/2004. (V.25.)].(de aceea legea achizitiilor are doar contraventii, )

75. Pe de altă parte, Curtea reține că infracțiunea de abuz în serviciu este o infracțiune de rezultat, urmarea imediată a săvârșirii acestei fapte fiind cauzarea unei pagube ori a unei vătămări (nici acum nu se intelege care a fost urmarea imediata, rezultatul achizitiilor directe ! Prin tot probatoriul administrat nu s-a determinat nici un prejudiciu care sa fi rezultat din alegerea procedurii !) a drepturilor sau intereselor legitime ale unei persoane fizice sau ale unei persoane juridice. Curtea constată că legiuitorul nu a reglementat un prag valoric al pagubei și nici o anumită intensitate a vătămării, ceea ce determină instanța de contencios constituțional să concluzioneze că, indiferent de valoarea pagubei sau intensitatea vătămării rezultate din comiterea faptei, aceasta din urmă, dacă sunt îndeplinite și celelalte elemente constitutive, poate fi o infracțiune de abuz în serviciu.

76. Plecând de la cele expuse anterior, Curtea constată că, în prezent, orice acțiune sau inacțiune a persoanei care se circumscrie calităților cerute subiectului activ, indiferent de gravitatea faptei săvârșite, poate _____________________ de incriminare. Această constatare determină Curtea să aibă rezerve în a aprecia că aceasta a fost voința legiuitorului când a incriminat fapta de abuz în serviciu. Aceasta cu atât mai mult cu cât Curtea constată că legiuitorul a identificat și reglementat la nivel legislativ extrapenal pârghiile necesare înlăturării consecințelor unor fapte care, deși, potrivit reglementării actuale se pot circumscrie săvârșirii infracțiunii de abuz în serviciu, nu prezintă gradul de intensitate necesar aplicării unei pedepse penale.

În motivarea acestei decizii, instanța constitutionala a reținut că incriminarea unei fapte ca infracțiune trebuie să intervină ca ultim resort în protejarea unei valori sociale, legiuitorul ghidându-se după principiul ultima ratio. Acest principiu nu trebuie interpretat ca având semnificația că legea penală trebuie privită ca ultimă măsură aplicată din perspectivă cronologică, ci trebuie interpretat ca având semnificația că legea penală este singura în măsură să atingă scopul urmărit, alte măsuri de ordin civil, administrativ fiind improprii in realizarea acestui deziderat. Din perspectiva principiului „ultima ratio” în materie penală, nu este suficient să se constate că faptele incriminate aduc atingere valorii sociale ocrotite, ci această atingere trebuie să prezinte un anumit grad de intensitate, de gravitate, care să justifice sancțiunea penală.

În același timp, ca un argument în plus, îl constituie faptul că prin OUG nr.34/2006 s-a oferit posibilitatea participanților care consideră că procedura de achiziție publică nu a fost desfășurată conform prevederilor legale sa se adresa Consiliul N_______ de Soluționare a Contestațiilor, cât și instanțelor de contencios administrativ, deci posibilitatea de a apela la instanța judecătorească, însă nu cea de drept penal. O altă interpretare ar conduce la nașterea unei noi căi de atac neprevăzută de lege în cazul încălcării a oricăror prevederi ale OUG nr.34/2006 iar separatia puterilor in stat ar fi incalcata, considerarea faptei de divizare a contractelor ca fiind infractiune ar adauga la lege, ceea ce este nepermis.

Având în vedere caracterul lucrarilor ce făceau obiectul contractelor analizate in aceasta cauza, așa cum este definit de art. 3 lit. f din OUG 34/2006 precum și calitatea contractantului,aceea de institutie de drept public, este de remarcat faptul ca pentru atribuirea acestora puteau fi aplicate prevederile art. 19 din OUG 34/2006, avand in vedere ca valoarea estimata a fiecarui contract nu depasea pragul impus de acest articol de 15.000 euro.

Raportat la probatoriul administrat tribunalul reține faptul ca martora D_______ D_____ a declarat ca in procedura de cumparare directa societatile contractoare erau alese fie de compartimentul de achizitii fie de celelalte compartimente care solicitau efectuarea lucrarii.Aceeasi martora declara ca în functie de valoarea referatului, se intocmea nota justificativa in care era selectata procedura de achizitii, iar pragul era de 15.000 euro.

Martora Drobota M_______ intrebata daca a activat in cadrul biroului achizitii din primarie a raspuns da, am lucrat si intocmeam contracte de achizitii de la gasirea furnizorului si pana la intocmirea contractului.Erau cazuri in care departamentele care initiau referatele ne sugerau societati, functie de produsele dorite si eventual ne indicau ce gaseau,pentru a solicita oferte.”

Tot aceasta martora intrebata fiind cine a hotarat divizarea lucrarii de la gardul scolii in doua, aceasta raspunde eu si cu colegul meu din departamentul achizitii

Avind in vedere aceste dispozitii legale cat si declaratiile martorilor D_______ D_____, Drobota M_______ se poate conchide ca fapta de divizare nu poate fi imputata inculpatei din sesizând trei perspective : nu s-a demonstrat, pe baza de probe, care sunt atributiile de serviciu ale inculpatei in legatura cu estimarea valorii contractelor, estimare care ar fi dus la o divizare, care este actul pe care inculpate B_____ B______ nu l-a indeplinit sau la indeplinit prin incalcarea acestei legi ; potrivit dispozitiilor legale evocate mai sus, cel care realiza procedura de achizitie era compartimentul de specialitate din cadrul Primariei Cernavoda, compartimentul de achizitii, celelalte compartimente de specialitate fiind obligate, potrivit legii, sa sprijine acest compartiment ; din perspectiva dispozitiilor art.293 alin 1 lit.a divizarea ca rezultal al unei estimari eronate a valorii a contractelor constiuie contraventie si se sanctioneaza ca atare.

Acuzatia de divizare contracte nu poate fi retinuta in sarcina inculpatei B_____ B______ si nu poate constitui temei de fapt in angajarea raspunderii din perspectiva infractiunii de abuz in serviciu din doua motive: primarul nu avea atributii de serviciu cu privire la estimare contracte si fapta nu este prevazuta de legea penala.

In raport de prevederile legale invocate in argumentarea inexistentei acuzatiei aduse conform căreia fapta nu este prevăzută de legea penală, datorită lipsei elementelor constitutive .Sub acest aspect, se constata că nu au fost încălcate dispozițiile legale reținute în acuzare prin raportare la atributiile de serviciu, care formeaza elementul material al laturii obiective. Nu se poate discuta despre îndeplinirea defectuoasă a atribuțiilor de serviciu in legatura cu divizarea contractelor pentru ca aceasta presupusa fapta nu se circumscrie sferei ilicitului penal.

Se constata că o asemenea conduită se circumscrie sferei răspunderii contravenționale, fiind imposibilă calificarea presupusei incalcari a dispozitiilor OUG 34/2006 ca infracțiune de abuz în serviciu, atâta vreme cât la data presupusei savarsiri a faptei era sancționată ca si contravenție.În acest sens, textul art. 293 din O.U.G. nr. 34/2006 – în forma existentă la data comiterii faptelor – diferă în mod substanțial de cel în vigoare [modificat prin O.U.G. 35/2013] prin aceea că lipsea mențiunea potrivit căreia faptele constituie contravenții, dacă nu a fost săvârșită în astfel de condiții încât să fie considerate infracțiuni. Analiza juridică a acestei dispozitii ar putea pune în discuție o dezincriminare parțială a abuzului în serviciu, în ceea ce privește încălcarea dispozițiilor privind achizițiile publice, pentru faptele comise până la data modificării art. 293 din O.U.G. nr. 34/2006 prin O.U.G. 35/2013.

La pagina 66 din Rechizitoriu, parchetul arata ca inculpata B_____ B______ si-a indeplinit in mod defectuos, cu intentie, atributiile de serviciu privitoare la exercitarea functiei de ordonator principal de credite, astfel cum acestea sunt prevazute de art. 63 alin.4 Lg. 215/2001, atribuind preferential si cu incalcarea dispozitiilor in materie, mai multe contracte de achizitie, cu consecinta angajarii de plati nelegale catre diversi operatori economici si prejudicierea bugetului UAT.

Inculpata B_____ B______ a incalcat disp. art. 23 alin.2 lit.d) si h)Lg 273/2006 privind finantele publice locale,art.45 Lg.393/2003 privind statutul alesilor locali, art.5 din OG 119/1999, art.2,art.17,art.23,art.25,art,27,art.29 alin3 din OUG 34/2006 si art. 2 din HG 925/2006.”

Potrivit art. 23 alin.2 lit. d) si h) din Legea nr.273/2006 Responsabilitățile ordonatorilor de credite:

(1) Ordonatorii de credite au obligația de a angaja și de a utiliza creditele bugetare numai în limita prevederilor și destinațiilor aprobate, pentru cheltuieli strict legate de activitatea instituțiilor publice respective și cu respectarea dispozițiilor legale.

(2) Ordonatorii de credite răspund de:

a) elaborarea și fundamentarea proiectului de buget propriu;

b) urmărirea modului de realizare a veniturilor;

c) angajarea, lichidarea și ordonanțarea cheltuielilor în limita creditelor bugetare aprobate și a veniturilor bugetare posibil de încasat;

d) integritatea bunurilor aflate în proprietatea sau în administrarea instituției pe care o conduc;

e) organizarea și tinerea la zi a contabilității și prezentarea la termen a situațiilor financiare asupra situației patrimoniului aflat în administrare și a execuției bugetare;

f) organizarea sistemului de monitorizare a programului de achiziții publice și a programului de investiții publice;

g) organizarea evidentei programelor, inclusiv a indicatorilor aferenți acestora;

h) organizarea și tinerea la zi a evidentei patrimoniului, conform prevederilor legale;

Asa cum se poate observa literele d) si h) ale art.23, nu au nici cea mai mica legatura cu acuzatiile aduse prin rechizitoriu raportat la atributiile ordonatorului de credite si in referire directa la speta de fata sunt lit. a), c), f) care impun obligatii in sarcina acestuia. Raportând la aceste dispozitii legale se observa ca inculpata B_____ B______ si-a indeplinit cu prisosinta aceste atributii potrivit probatoriului administrat.

Expertiza contabila dispusa in cauza a concluzionat ca toate contractele au avut prevedere bugetara, toate lucrarile au fost prevazute in lista de investitii , au fost aprobate aceste investitii de catre Consiliul Local al UAT Cernavoda.

Tot aceasta expertiza a constatat ca platile lucrarilor din contracte au fost facute cu respectarea procedurii ALOP ( angajarea, lichidarea, ordonantarea platilor) astfel cum se cere si de catre norma legala inscrisa la art. 23.lit.c).

Prin expertiza contabila dispusa de organul de urmarire penala s-a stabilit ca ordonatorul principal de credite a respectat dispozitiile privind angajarea si utilizarea creditelor bugetare pe baza unei bune gestiuni financiare si potrivit cu atributiile speciale privind angajarea, lichidarea si ordonantarea cheltuielilor in limita creditelor bugetare repartizate si aprobate potrivit legii.

Astfel, toate contractele au fost prevazute in lista de investitii aprobata prin bugetul anual, au avut credite bugetare alocate.Dispozitiile legale referitoare la atributiile ordonatorilor principali de credite au fost respectate . Din punct de vedere al al dispozitiilor incidente mai sus evocate, in cauza nu exista incalcari ale acestora, probele demonstrand contrariul.

Astfel, martora I_____ I_____ audiata in cauza, functionar public in aparatul de specialitate al primarului B_____ B______ , a declarat ca au fost respectate dispozitiile legale privind cheltuirea banului public

“Consider ca nu s-au facut plati ilegale, plata ilegala insemnand plata fara sa fie contracte incheiate, justificarea facturilor, sa nu exista facturi de plata si sa nu fi fost parcursi toti pasii privind ALOP, norma legala in care sunt descrisi pasii pana la plata, respectiv angajare, ordonantare, lichidare, plata. Eu urmaream sa fie parcursi toti pasii premergatori platii.”

“Consider ca nu am incalcat legea. In ceea ce priveste plata,, primarul nu putea incalca legea, eu fiind cea care urmarea incadrarea in prevederea legala avand si atributia de a face plata.”

Avand in vedere trimitere la dispozitiile art. 23 alin 2 lit. d) si h) din Lg. 273/2006 , apreciem ca acest alineat cu punctele indicate nu are incidenta in cauza de fata intrucat nu au fost formulate acuzatii cu privire la integritatea bunurilor aflate în proprietatea sau în administrarea instituției pe care a condus-o d-na M_____ si nici cu privire la eventuale deficiente in organizarea și tinerea la zi a evidentei patrimoniului, conform prevederilor legale.

Desi expertiza contabila atesta, pe baza inscrisurilor expertizate, ca au existat prevederi bugetare si credite alocate lucrarilor executate prin contractele incheiate, parchetul, sustine contrariul, fara a avea vreo proba in sprijinul demonstrarii celor afirmate.

Se constată ca incalcarea dispozitiilor art.23 alin 1 si 2 lit d) si h) nu exista, acuzatia parchetului fiind nefondata si nesustinuta de probatoriul administrat.

Totodata art.78 din Lg 273/2006 prevede ca incalcarea art. 23 constituie contraventie.

Art 78 Lg. 273/2006 Contraventii.

(1)Constituie contravenții următoarele fapte:

c) nerespectarea dispozitiilor art. 23....,

In legatura cu sustinerea parchetului privind incalcarea art.5 din Legea nr.119/1999 privind auditul intern si controlul financiar preventive trebuie sesizate dispozitiile legale care prevad atributii directe in sarcina ordonatorilor de credite si care potrivit probatoriului administrat au fost respectate in totalitate de catre inculpata.

Articolul 1 Prezenta ordonanță reglementează controlul intern/ managerial, inclusiv controlul financiar preventiv la entitățile publice, cu privire la utilizarea fondurilor publice și administrarea patrimoniului public cu eficiență, eficacitate și economicitate.

Articolul 2 În înțelesul prezentei ordonanțe, termenii și expresiile de mai jos se definesc după cum urmează:

b) conformitate - caracteristica unei operațiuni, a unor acte sau fapte administrative produse în cadrul unei entități publice de a corespunde politicii asumate în mod expres în domeniul respectiv de către entitatea în cauza sau de către o autoritate superioară acesteia, potrivit legii;

c) control financiar preventiv - activitatea prin care se verifica legalitatea și regularitatea operațiunilor efectuate pe seama fondurilor publice sau a patrimoniului public, înainte de aprobarea acestora;

h) economicitate - minimizarea costului resurselor alocate pentru atingerea rezultatelor estimate ale unei activități, cu menținerea calității corespunzătoare a acestor rezultate;

i) eficacitate - gradul de îndeplinire a obiectivelor programate pentru fiecare dintre activități și raportul dintre efectul proiectat și rezultatul efectiv al activității respective;

j) eficienta - maximizarea rezultatelor unei activități în relație cu resursele utilizate

l) inspecție - verificarea efectuată la fața locului, în scopul constatării unor eventuale abateri de la legalitate și al luării de măsuri pentru protejarea fondurilor publice și a patrimoniului public și pentru repararea prejudiciului produs, după caz;

o) legalitate - caracteristica unei operațiuni de a respecta toate prevederile legale care ii sunt aplicabile, în vigoare la data efectuării acesteia

p) operațiune - orice acțiune cu efect financiar pe seama fondurilor publice sau a patrimoniului public, indiferent de natura acesteia;

q) oportunitate - caracteristica unei operațiuni de a servi în mod adecvat, în circumstanțe date, realizării unor obiective ale politicilor asumate;

r) ordonator de credite - persoana împuternicită prin lege sau prin delegare, potrivit legii, să dispună și să aprobe operațiuni;

t) persoana desemnată cu exercitarea controlului financiar preventiv propriu - persoana din cadrul compartimentelor de specialitate, numita de conducătorul entității publice pentru exercitarea controlului financiar preventiv propriu sau persoana care îndeplinește aceasta atribuție pe baza de contract, în condițiile legii;

u) proiect de operațiune - orice document prin care se urmărește efectuarea unei operațiuni, în forma pregătită în vederea aprobării sale de către autoritatea competenta, potrivit legii;

v) regularitate - caracteristica unei operațiuni de a respecta sub toate aspectele ansamblul principiilor și regulilor procedurale și metodologice care sunt aplicabile categoriei de operațiuni din care face parte.

Trebuie în acest context sesizate revederile articolele din OG119/1999 prin care se detaliaza responsabilitatile persoanelor :

Articolul 5 (1) Persoanele care gestioneaza fonduri publice sau patrimoniul public au obligatia sa realizeze o buna gestiune financiara prin asigurarea legalitatii, regularitatii, economicitatii, eficacitatii si eficientei in utilizarea fondurilor publice si in administrarea patrimoniului public.

2) Ministerul Finantelor este autoritatea administratiei publice centrale de specialitate care are responsabilitatea elaborarii si implementarii politicii in domeniul gestiunii financiare. Ministerul Finantelor indruma metodologic,coordoneaza si supravegheaza asigurarea bunei gestiuni financiare in utilizarea fondurilor publice si in administrarea patrimoniului public.

Potrivit acestor dispozitii legale si pe baza probatoriului administrat se poate concluziona ca fondurile publice alocate lucrarilor derulate prin contractele analizate in aceasta cauza au fost utilizate in perfect acord cu prevederile legale, documentele pe baza carora au fost angajate obligatii pe seama autoritatii contractante au fost analizate si vizate de legalitate de toate persoanele care aveau atributii in stabilirea legalitatii si conformitatii lor pe circuitul intern al acestor documente.

Cu toate acestea procurorul ignora cu desavarsire probatoriul administrat si sistemul de control financiar preventiv care a functionat in cadrul UAT Cenavoda.

Articolul 6 (1) Fac obiectul controlului financiar preventiv proiectele de operațiuni care vizează, în principal:a) angajamente legale și credite bugetare sau credite de angajament, după caz;b) deschiderea și repartizarea de credite bugetare;c) modificarea repartizării pe trimestre și pe subdiviziuni ale clasificației bugetare a creditelor aprobate, inclusiv prin virări de credite;d) ordonanțarea cheltuielilor;e) ….

Articolul 7 Controlul financiar preventiv consta în verificarea sistematica a proiectelor de operațiuni care fac obiectul acestuia potrivit art. 6 din punctul de vedere al:a) legalității și regularității;b) încadrării în limitele creditelor bugetare sau creditelor de angajament, după caz, stabilite potrivit legii.

Articolul 8 (1) Ministerul Finanțelor Publice este autoritatea de coordonare și reglementare a controlului financiar preventiv pentru toate entitățile publice.(2) Controlul financiar preventiv se organizează și se exercita de autorități competente, în mod unitar, potrivit prevederilor prezentei ordonanțe și ale actelor normative emise în aplicarea acesteia.(3) Controlul financiar preventiv se organizează și se exercita în următoarele forme:

a) controlul financiar preventiv propriu, la toate entitățile publice și asupra tuturor operațiunilor cu impact financiar asupra fondurilor publice și a patrimoniului public;

Articolul 9 (1) Entitățile publice, prin conducătorii acestora, au obligația de a organiza controlul financiar preventiv propriu și evidenta angajamentelor în cadrul compartimentului contabil

(2) Conducătorii entităților publice au obligația să stabilească proiectele de operațiuni supuse controlului financiar preventiv, potrivit art. 6, documentele justificative și circuitul acestora, cu respectarea dispozițiilor legale.

(5) Controlul financiar preventiv propriu se exercita, prin viza, de persoane din cadrul compartimentelor de specialitate, desemnate în acest sens de către conducătorul entității publice. Actul de numire va cuprinde și limitele de competenta în exercitarea controlului financiar preventiv propriu. Persoanele desemnate să efectueze aceasta activitate sunt altele decât cele care inițiază operațiunea supusă vizei.

Articolul 10 Viza de control financiar preventiv propriu

(1) Se supun aprobării ordonatorului de credite numai proiectele de operațiuni care respecta întru totul cerințele de legalitate, regularitate și încadrare în limitele creditelor bugetare sau creditelor de angajament aprobate, după caz, care poarta viza de control financiar preventiv propriu.

3) În vederea acordării vizei de control financiar preventiv propriu, proiectele de operațiuni se prezintă însoțite de documentele justificative corespunzătoare, certificate în privința realității și legalității prin semnătura conducătorilor compartimentelor de specialitate care inițiază operațiunea respectiva

(4) Conducătorii compartimentelor de specialitate prevăzuți la alin. (3) răspund pentru realitatea, regularitatea și legalitatea operațiunilor ale căror documente justificative le-au certificat. Obținerea vizei de control financiar preventiv propriu pe documente care cuprind date nereale sau inexacte și/sau care se dovedesc ulterior nelegale nu exonerează de răspundere pe șefii compartimentelor de specialitate care le-au întocmit.

(5) Persoanele în drept să exercite controlul financiar preventiv propriu răspund, potrivit legii, pentru legalitatea, regularitatea și încadrarea în limitele creditelor bugetare și/sau creditelor de angajament aprobate, după caz, în privința operațiunilor pentru care au acordat viza de control financiar preventiv propriu.

(6) În cazurile în care dispozițiile legale prevăd avizarea operațiunilor de către compartimentul de specialitate juridică, proiectul de operațiune va fi prezentat pentru control financiar preventiv propriu cu viza șefului compartimentului juridic. Persoanele în drept să exercite controlul financiar preventiv propriu pot cere avizul compartimentului de specialitate juridică ori de câte ori considera ca necesitățile o impun

Articolul 21 ind. 1 Ordonatorul de credite aprobă proiectele de operațiuni supuse prevederilor prezentei ordonanțe exclusiv pe baza certificărilor și/sau avizelor conducătorilor compartimentelor de specialitate, a vizei de control financiar preventiv propriu și a vizei de control financiar preventiv delegat, după caz. Proiectele de operațiuni refuzate la viza de control financiar preventiv propriu sau delegat, după caz, pot fi aprobate de către ordonatorul de credite în condițiile art. 21.

De altfel, martora Sibisanu Constanta a declarat ca aceasta a fost persoana desemnata sa efectueze controlul financiar preventiv in cadrul UAT Cernavoda :

“ __________________ fost director pe impozite si taxe al PrimarieiCernavoda, iar din 2010 am primit sarcini cu privire la acordarea vizei decontrol financiar preventiv.” Pentru a se acorda viza verificam existenta creditelor bugetare deschise in trezorerie, adica in momentul intocmirii bugetului pentru fiecare cheltuiala in trezorerie se depuneau documentatii cu sume necesare pentru fiecare obiectiv al cheltuielii.

“Aveam obligatia sa ma incadrez in aceste sume.”

“Cand primeam documentele pentru plata verificam daca suma-factura nu depaseste valoarea contractului, daca are toate semnaturile si vizele, respectiv daca era o simpla achizitie - nota de intrare receptie, iar daca era o factura pentru o lucrare sa aiba situatii de lucrari, viza dirigintelui si obligatoriu ștampila si semnatura pentru bun de plata a departamentului de unde venea”.

Rechizitoriul reține că o singura persoana a efectuat toate operatiunile privind angajamentele legale ale UAT, concluzie imposibila din perspectiva inscrisurilor, a legislatiei, a martorilor si a expertizei contabile. Controlul financiar preventiv a functionat conform OG 119/1999, ordonatorul de credite aproband doar operatiuni certificate de compartimentele de specialitate, cu viza CFP. Ordonatorul de credite a respectat prevederile OG 119/1999.

Din perspectiva dispozitiilor legale mai sus redate in extenso si raportat la cauza de fata atributii in derularea achizitiei publice potrivit legii se intocmeau o ________ inscrisuri necesare atingerii scopului fina-incheierea contractului- si anume:

Intocmire referat justificativ– sefii compartimentelor initiatoare, persoana CFP ; Alegerea procedurii de achizitie, legalitate – sefii compartimentelor achizitii si juridic, persoana CFP ; Efectuarea procedurii de achizitie, intocmire contract – compartiment achizitii; compartiment juridic ; Semnare contract – achizitii, contabilitate, persoana CFP, sef compartiment tehnic initiator; compartiment juridic ; Proces verbal de receptie – comisia de receptie; Plata contravaloare contract – compartimentele tehnice (prin viza bun de plata), sef compatiment contabil, persoana CFP;

Aceste documente au fost supuse aprobarii ordonatorului de credite in conditiile legii:

“se supun aprobării ordonatorului de credite numai proiectele de operațiuni care respecta întru totul cerințele de legalitate, regularitate și încadrare în limitele creditelor bugetare sau creditelor de angajament aprobate, după caz, care poarta viza de control financiar preventiv propriu.(art.10)

Deci, primarul are in responsabilitate aprobarea operatiunilor pentru care i s-a garantat in scris, prin documente, ca sunt respectate cerintele de legalitate. Responsabilitatea este data de lege compartimentelor respective (tehnic, juridic, achizitii, contabilitate)- art.10

Articolul 21ind.1 Aprobarea proiectelor de operațiuni

Ordonatorul de credite aprobă proiectele de operațiuni supuse prevederilor prezentei ordonanțe exclusiv pe baza certificărilor și/sau avizelor conducătorilor compartimentelor de specialitate, a vizei de control financiar preventiv propriu și a vizei de control financiar preventiv delegat, după caz. Proiectele de operațiuni refuzate la viza de control financiar preventiv propriu sau delegat, după caz, pot fi aprobate de către ordonatorul de credite în condițiile art. 21.

Legea este foarte clara in privinta documentelor de mai sus. In cazul de fata, aceste documente exista, martorii au confirmat ca sunt intocmite de dansii si si le insusesc conform legii. Rezulta deci ca acuzatiile procurorului sunt nefondate, nedovedite si in totala contradictie cu prevederile legale invocate dar si cu probatoriul administrat.

Totodata, expertiza contabila arata ca toate documentele aferente procedurii achizitiilor au avut viza CFP.

Prin urmare, din perspectiva abuzului in serviciu, atributiile de serviciu in legatura cu organizarea controlului financiar preventiv nu au fost incalcate, buna gestiune financiara prin asigurarea legalitatii, regularitatii, economicitatii, eficacitatii si eficientei era realizata prin indeplinirea unei alte obligatii aceea de instituire a controlului financiar preventiv- ceea ce inculpata a realizat.

Din perspectiva considerentelor expuse, se constata ca nu au fost incalcate atributiile de serviciu in legatura cu dispozitiile art. 5 din OG 119/1999, ci dimpotriva au fost intocmai respectate.

In care nu exista o incalcare a prevederilor acestor dispozitii legale nu exista nici exercitare defectuoasa a atributiilor de serviciu, in concret nu exista infractiune de abuz in serviciu.

Este de reținut că infracțiunea de abuz în serviciu contra intereselor publice presupune îndeplinirea în mod defectuos a unui act –interpretata prin incalcarea unei legi, cu rea – credință, deci pentru reținerea infracțiunii este necesar ca inculpata să fi acționat cu forma de vinovăție a intenției, fie că este directă sau indirectă.

În cazul de față inculpata nu a urmărit și nici nu a acceptat prejudicierea intereselor legitime ale UAT Cernavoda. Astfel, atat inculpata cat si martorii care faceau parte din compartimentul specializat in achizitii publice ale UAT Cernavoda au declarat pe tot parcursul urmăririi penale, cât și a cercetării judecătorești, că au urmărit aplicarea dispozitiilor legale, martorii au declarat ca nu au fost in niciun mod fortati sau determinati sa actioneze altfel decat le dicta legea si constiinta lor, în condițiile în care forma de achiziție publică adoptata era, atribuirea contractului conform criteriului „prețului cel mai scăzut”.

Astfel, se constatata că nu se face în niciun fel dovada că inculpata ar fi urmărit sau măcar ar fi acceptat posibilitatea producerii unui rezultat pagubitor, acționând, așa cum cere textul legal, cu intentie.

Nu s-a solicitat anularea acestor contracte care au fost considerate ca fiind nelegale.

In ceea ce priveste incalcarea art. 63 alin.4 litera a) Lg.215/2001, nu este fundamentata, aceasta fiind doar afirmatia legiulitorului ca printre alte atributii primarul este si ordonator de credite. Acuzatia fiind ca si cazul art. 23 Lg.273/2006 nefondata. In art. 63 din Lg. 215/2001 se face vorbire calitatea de ordonatorde credite, atributii care au fost analizate in precedent expunând motivele pentru care aceste dispozitii legale nu au fost incalcate.

La pagina 70 Rechizitoriu , si apoi in mod repetitiv la fiecare contract analizat, parchetul face afirmatia ca inculpate B_____ B______ a angajat plati nelegale catre diversi operatori economici.

Referitor la toate cele 6 acte materiale pe care parchetul le retine ca acte care ar îndeplini elementul material al infracțiunii de abuz în serviciu contra intereselor publice, expertiza contabila cat si cea tehnica nu au relevat plati duble pentru lucrari similare, plati in valoare mai mare decat cea stabilita in contract, plati pentru lucrari nerealizate sau plati in avans,inainte de realizarea si receptionarea lucrarilor.Dar cel mai important lucru stabilit de aceste expertize este faptul ca lucrarile au fost realizate conform contractelor, receptia a fost realizata de comisiile de receptie iar plata s-a facut in conformitate cu obligatiile asumate si cu respectarea dispozitiilor legale in ceea ce priveste angajarea,lichidarea, ordonantarea si plata.

Pentru a aprecia asupra caracterului de plata nelegala trebuie avute in vedere dispozitiile legale care guverneaza efectuarea acestei operatiuni financiare.

Astfel, potrivit art. 54 din Lg.273/2006, institutia platii unor sume de bani din bugetul unei autoritati publice se face cu respectarea etapelor prevazute in acesta si purtand numele de executie bugetara.

În procesul execuției bugetare, cheltuielile bugetare parcurg următoarele faze: angajament, lichidare, ordonanțare, plată.

Operațiunile specifice angajării, lichidării și ordonanțării cheltuielilor sunt în competenta ordonatorilor de credite și se efectuează pe baza avizelor compartimentelor de specialitate ale instituțiilor publice.

Plata cheltuielilor este asigurată de șeful compartimentului financiar-contabil, în limita fondurilor disponibile.

Instrumentele de plată trebuie să fie însoțite de documentele justificative. Aceste documente trebuie să certifice exactitatea sumelor de plată, recepția bunurilor, executarea serviciilor și altele asemenea, conform angajamentelor legale încheiate. Instrumentele de plată se semnează de către contabil și șeful compartimentului financiar-contabil.

Efectuarea plăților, în limita creditelor bugetare aprobate, se face numai pe bază de acte justificative, întocmite în conformitate cu dispozițiile legale, și numai după ce acestea au fost angajate, lichidate și ordonanțate.

Plata cheltuielilor - faza în procesul execuției bugetare reprezentând actul final prin care instituția publică achită obligațiile sale față de terți;

Din probatoriul administrat rezulta ca s-au respectat dispozitiile legale privind plata. In expertiza contabila pag.17-20 este intocmit un tabel in care se poate observa cu usurinta ca au existat toate aprobarile necesare pentru ordonantarea si plata efectiva .

Martora Mionici declara “Arat ca la noi veneau dosare cu contracte de achizitii dupa ce erau semnate de juridic, achizitii, control financiar preventiv si apoi il semna directorul executiv, dupa care era semnat de primar. Erau excluse situatii fara buget, la inceput de an faceam bugetul pe baza celor aduse de fiecare sef de birou, se prevedeau anumite cheltuieli, in baza carora construiam bugetul.Nu am avut discutii cu inculpata si directorii de departamente cu privire la efectuarea unor contracte si nu am fost fortata de primar sa semnez anumite contracte.Contractele incheiate au fost benefice localitatii Cernavoda.”

Martora I_____ I_____ a declarat urmatoarele:

“Consider ca nu s-au facut plati nelegale, plata nelegala insemnand plata fara sa fie contracte incheiate, justificarea facturilor, sa nu exista facturi de plata si sa nu fi fost parcursi toti pasii privind ALOP, norma legala in care sunt descrisi pasii pana la plata, respectiv angajare, ordonantare, lichidare, plata. Eu urmaream sa fie parcursi toti pasii premergatori platii”.

Avand in vedere aceste declaratii, care se coroboreaza cu constatarile expertilor contabili consemnate in expertiza contabila si cu prevederile legale privind finantele publice, concluzionam ca acuzatia parchetului privind angajarea de plati nelegale nu este fondata si nu este sustinuta de nicio proba.

Plata a fost facuta in acord cu dispozitiile legale si in temeiul obligatiilor asumate prin contractele incheiate.Contractele de achizitii publice chiar daca sunt incheiate __________________________ si un operator privat, sunt contracte sinalagmatice care creaza obligatii in sarcina ambelor parti. Astfel, obligatiei de executie a contractului de catre executant ii corespunde obligatia de plata a pretului lucrarii.Temeiul legal care determina, in primul rand legalitatea platii il constituie contractul care in acceptiunea legii 500/2002 reprezinta amgajament legal. Niciun martor si nici expertii desemnati in cauza nu au afirmat ca nu au existat aceste angajamente legale sau ca lucrarile angajate prin aceste contracte nu ar fi fost executate.Daca s-ar fi constatat acest lucru abia atunci platile ar fi fost nelegale.

Dar nelegalitatea in legatura cu plata mai putea fi invocata daca procedura ALOP ar fi fost nerespectata. Si din acest punct de vedere plata este legala, probatoriul administrat arata ca s-au respectat aceste faze.

Toate facturile aferente lucrarilor executate au avut mentiunea “ bun de plata”, mentiune fara de care nu se putea face plata, documentele justificative in legatura cu plata aveau viza CFP si semnaturile compartimentelor de specialitate din cadrul primariei implicate in avizarea acestor documente justificative.(functionarii publici respectivi avand aceste atributii de serviciu si garantand primarului conform OG 119/1999 ca toate opratiunile sunt legale)

In analiza laturii obiective a infractiunii de abuz in serviciu actiunea sau inactiunea descrisa in elementul material trebuie sa se comita de catre functionarul care se afla in exercitarea atributiilor de serviciu.

Prin savarsirea infractiunii trebuie sa se produca o tulburare a bunului mers al unitatii in care isi desfasoara activitatea subiectul activ sau producerea unei pagube care presupune inregistrarea unui prejudiciu in dauna persoanei vatamate.

_____________________ urmarea imediata trebuie sa existe un raport de cauzalitate astfel _________________________________ aflat in exercitarea atributiilor de serviciu care nu indeplineste sau indeplineste in mod defectuos interpretat prin incalcarea unei legi, urmarea imediata consta in producerea unei pagube trebuie sa existe legatura de cauzalitate.Infractiunea de abuz in serviciu fiind o infractiune de rezultat aceasta se consuma la momentul la care se produce paguba.

Avand in vedere faptul ca in precedent tribunalul a expus pe baza de probe si in acord cu dispozitiile legale ca nu s-au incalcat atributiile de serviciu in materie de achizitii publice, nu s-a realizat nici elementul material al infractiunii.Lipsa elementului material face ca celelalte conditii ale laturii obiective sa nu existe anume legatura de cauzalitate _________________________ urmarea imediata.

Dintr-o altă perspectivă, tot sub aspect obiectiv, persoana vătămată A_______ A____________ A__________ Oras Cernavoda nu a putut dovedi producerea vreunui prejudiciu/pagubă în patrimoniul său, ca urmare a aplicarii achizitiei directe de lucrari în cele 5 contracte si pe care procurorul fara temei legal il apreciaza ca fiind valoarea intreaga a contractelor , contracte care s-au realizat , au fost receptionate si au sporit patrimoniul UAT, acest prejudiciu nu exista, fiind pur theoretic.

Prin prejudiciu se inteleg rezultatele daunatoare, de natura patrimoniala sau morala, consecinte ale incalcarii sau vatamarii unor drepturi sau interese legitime ale unei persoane fizice sau juridice.

În planul dreptului civil, fapta ilicita, chiar savarsita cu vinovatie, nu are relevanta si efecte, daca prin ea nu s-a cauzat un prejudiciu altei persoane.Raspunderea civila reparatorie are ca prima finalitate- conform Codului civil- repararea prejudiciilor cauzate.Din aceasta perspectiva, prejudiciul este nu numai conditia raspunderii reparatorii, ci si masura ei, in sensul ca ea angajeaza doar in limita prejudiciului cauzat.

In cauza de fata, prejudiciul apreciat de acuzare ca fiind valoarea intreaga a contractelor, nu rezulta din nicio proba, simpla afirmatie ca acesta rezulta din divizarea contractelor nu poate fi primita , stiut fiind ca prejudiciul material rezulta din incalcarea drepturilor sau intereselor economice ale persoanei vatamate.Existenta si intinderea prejudiciului pe care procurorul il apreciaza ca fiind cert atat in privinta existentei cat si a posibilitatilor de evaluare,trebuie sa rezulte din incalcarea sau atingerea adusa drepturilor sau intereselor legitime ale UAT Cernavoda, din neexecutarea contractelor sa fie direct si sa fie personal.

Experiza contabila cat si declaratiile martorilor infirma acuzatia de producere a prejudiciului, definit ca rezultat daunator ce se desprinde din incalcarea unor drepturi sau interese legitime ale persoanei fie ea fizica sau juridica. Pentru a afirma ca s-a produs un prejudiciu in dauna UAT Cernavoda ca urmare a incheierii acestor contracte, trebuia sa se constate ca lucrarile nu au fost executate in totalitate, sau ca au fost lucrari fictive, care au fost achitate si pentru care autoritatea contractanta nu a primit contraprestatie.Abia atunci se pate vorbi de prejudiciu rezultat al al unor actiuni de incalcare a drepturilor UAT de a beneficia de obiectul contractului si pentru care a platit valoarea prevazuta in acesta.

Dimpotriva, lucrarile au fost realizate, comisiile de receptie au confirmat acest lucru, expertii desemnati in cauza a certificat si ei faptul ca lucrarile exista si au intrat in patrimoniul UAT. Intreg probatoriu administrat dovedeste ca nu s-a produs niciun prejudiciu in dauna UAT Cernavoda.

In vederea analizării existentei acuzatiei aduse, in 2013 , la stabilirea obiectivelor expertizei B_____ B______ a solicitat adaugarea a 5 obiective.

Obiective propuse de inculpata B_____ B______:

II.1 Sa se verifice pentru fiecare contract care persoane au fost implicate in initierea, derularea si finalizarea contractului. Sa se precizeze, daca este cazul, care dintre persoanele implicate nu si-au indeplinit sarcinile de serviciu si daca acest lucru a condus la un prejudiuciu.

II.2 Daca s-au intocmit procese verbale de receptie pentru toate lucrarile reclamate, semnate de comisiile abilitate.

II.3 Daca facturile pentru plata lucrarilor aveau bun de plata din partea celor care au solicitat, urmarit si receptionat lucrarea.

II.4 Daca se putea face plata fara ca acea cheltuiala sa fie in sau sa depaseasca prevederea bugetara. Se putea face sau s-au facut cheltuieli fara sa existe sume in capitolul respective vannd in vedere ca aceste verificari erau facute atat de Primarie cat si de Trezorerie ?

II.5 Daca se considera ca procedurile de achizitie au fost alese in defavoarea bugetului local. Daca se poate calcula un prejudiciu ca urmare a adoptarii procedurii de achizitie directa. Sa se constate daca unele lucrari executate prin achizitie directa au fost impuse de necesitate.

Din rechizitoriu se poate observa ca principala problema abordata este faptul ca desi functionarii publici au respectat art. 19.din OUG 34/2006 nu au respectat art.23 si art.25 din aceasta ordonanta.

Articolul face referire la estimarea tehnica din care rezulta valoarea pe care o are o lucrare. Admitem ca s-a putut interpreta gresit la estimarea tehnica dar prin obiectivul II.5 al expertizei se putea lamuri (ceea ce doreste si domnul procuror) daca urmare a achizitiei directe a lucrarilor (art.19 OUG) a rezultat vreun prejudiciu.

Deoarece expertii nu abordeaza si nu raspund la acest obiectiv (mai putin Z___ O_____ : “Nu consideram ca procedurile de achizitie au fost alese in defavoarea bugetului local. Nu se poate estima un prejudiciu ca urmarea procedurii de achizitie directa. Consideram ca o parte din lucrari au fost impuse de necesitate, ca urmare a pericolului determinat de diverse situatii: imposibilitatea finalizarii altor lucrari déjà incepute, lucrari neprevazute de proiectanti (alimentarea electrica pe toata __________________________ copaci pe ____________________________ recuperare piatra cubica, stabilizarea a solului), pericol de deteriorare grava pe timp de iarna (acoperisul Salii de festivitati a GSIE, acoperisul primariei), pericolul reprezentat de distrugerea si furtul de pe domeniul public (serviciile de paza pe domeniul public)”…)la stabilirea pagubei rezultate din aceasta incalcare a art 23.OUG 34/2006 procurorul concluzioneaza ca este nici mai mult nici mai putin decat valoarea intreaga a contractelor. Este singurul obiectiv din expertiza la care nu se raspunde desi era esential !

Nu exista nici o proba care sa sustina aceasta afirmatie a acuzarii. La pag. 75 a Rechizitoriului se insereaza un paragraf din Decizia nr.18 a ICCJ/30.01.2014 pronuntata in dosarul nr.___________ caracterul cert al prejudiciului presupune ca cesta este sigur, atat in privinta existentei cat si in privinta posibilitatii de evaluare

In cauza de fata, din probatoriul administrat, reiese ca toate lucrarile au fost necesare si urgente, au fost lucrari reale, materialele folosite nu erau vechi sau nefunctionale.

Dimpotriva, din probele la dosarul de fata reiese ca toate lucrarile au fost facute pe baza de necesitate a UAT, au fost lucrari reale si nu s-au folosit elemente vechi sau nefunctionale.

Toate lucrarile de reparatii s-au facut prin contracte directe, de catre toti primarii, deoarece acesta este caracterul lucrarilor de reparatii si intretinere, de a fi rezolvate punctual atunci cand apar pe baza de necesitate. Lucrarile de reparatii facute in favoarea UAT Cernavoda nu pot fi returnate firmelor care le-au prestat pentru ca UAT sa pretinda contravaloarea intreaga a contractelor sa ii fie returnata in buget si nici nu exista motivatie pentru aceasta.

In cazul de fata nu s-a cercetat si nu s-a putut concluziona ca valorile materialalelor, echipamentelor, manoperei folosite in contracte au fost superioare valorii reale

Toate probele administrate –inscrisuri, declaratii de martori, expertise - infirma acuzatia “Prejudiciul total consta in plata nelegala a pretului cumulat al acestor contracte”.

Nu există nici un element de sustinere a prejudiciului ca urmare a incalcarii legii achizitiilor. Afirmatia contractele sunt nelegale deci platile sunt nelegale nu se corelează prevederile OUG 119/1999 privind angajamentele bugetare (au fost respectati pasii privind angajarea cheltuielilor), ale OUG 34/2006 (care arata modalitatile in care se poate anula un contract daca se considera ca este nelegal ), ale ordonantarii platilor legale.

In ce priveste dispozitiile art 13 ind.2 din Lg 78/2000 nu este probata incidenta acestui articol in aceasta cauza, aceasta infractiune fiind conditionata de producerea unui rezultat-paguba.

Avand in vedere concluziile expertizei contabile, prin care se arata ca lucrarile au fost realizate si nu au fost facute plati nelegale, rezulta ca nu este indeplinita conditia de producere a rezultatului pentru ca aceasta infractiune sa existe in realitatea obiectiva.

Nu in ultimul rand, declaratiile martorilor, membrii in comisiile de receptie cat si declaratiile martorilor –reprezentanti ai firmelor contractoare ale lucrarilor care au declarat ca lucrarile au fost realizate la parametrii stabiliti prin contract - face ca acuzatiile in ceea ce priveste prejudiciul suferit de UAT sa nu aiba suport probator.

In ceea ce priveste acuzatia de folos necuvenit, se impun a se face cateva precizari:

În acest sens, in Decizia CCR nr.405/2016 se arata ca noțiunea de folos necuvenit utilizată de legiuitor nu are un caracter echivoc, întrucât își are explicațiile doctrinare conturate de-a lungul anilor și reflectă faptul că folosul astfel obținut este „legal nedatorat”, are caracter de retribuție, constituind o plată ori răsplată în vederea determinării unui act explicit, un contraechivalent al conduitei lipsite de probitate al subiectului activ al infracțiunilor de abuz în serviciu ori de uzurpare a funcției. De altfel, câtă vreme ubi lex non distinguit, nec nos distinguere debemus, atunci folosul presupune orice avantaje patrimoniale, bunuri, comisioane, împrumuturi, premii, prestații de servicii în mod gratuit, angajarea, promovarea în serviciu, dar și avantaje nepatrimoniale, cu condiția ca acestea să fie legal nedatorate.

Intrucat in rechizitoriu se retine ca valoarea intreaga a contractului este folos necuvenit si avand in vedere clarificarile deciziei CCR apreciez ca nu sunt intrunite conditiile prevazute de art.13 ind 2 din LG 78/2000 pentru a cuprinde in sfera acestor dispozitii valoarea unor lucrari pentru care societatile contractoare au prestat contraechivalent, plata primita de acestea fiind legal datorata.

Mai mult, in situatia in care UAT Cernavoda nu ar fi achitat aceste lucrari, ar fi fost actionata in judecata de catre aceste societati pentru ca aceste sa-si recupereze sumele de bani ca si echivalent al lucrarilor executate.

In ceea ce priveste acuzatiile din rechizitoriu cu privire la faptul ca lucrarile sunt necorespunzatoare din punct de vedere tehnic, aratam faptul ca la dosarul cauzei exista probe care infirma aceste afirmatii si care contrazic concluziile acuzării (expertize, martori).

Defalcate trebuie analizate lucrările imputate a se fi executat în condiții de nelegalitate.

Acoperis liceu

Obiectiv I.1.a – referitor cantitati respectate din proiectul tehnic de catre firma executanta (respectarea acestor detalii tehnice, verificarea in teren, receptia, bun de plata pe factura platita, verificarea documentatiei ce sta la baza platii – nu sunt atributii de serviciu ale primarului ). Nu s-a incalcat vreo lege care sa rezulte un abuz in serviciu. Este vorba cel mult de o neglijenta a celor care au supravegheat lucrarea.

Un numar de 5 persoane - 2 functionari publici, viceprimarul si directorul liceului (Q______ Q__, M____ M_____, c____ c_______, P______ P______, U________ U______), au dus la indeplinire aceste verificari.

T___ au fost adusi ca martori in fata instantei si a parchetului pentru a relata cum si-au indeplinit sarcinile si daca in indeplinirea lor au fost influentati in vreun fel de catre primarul B_____ B______. Tot martori in proces au fost administratorii celor 2 firme (V_____ V_____, [_____ [_____) care au executat lucrari la acest obiectiv. Conform legii si inscrisurilor aceste persoane au avut atributii directe in derularea corecta a contractului. Se afirmă de către acuzare ca plata aferenta lucrarilor executate este folos necuvenit firmele executante, dar administratorii lor sunt martori.

Expertiza contabila – Expert I____: “diferenta 6770.94 lei, suma incasata necuvenit de catre Constil International SRL prin folosirea de materiale neconforme din punct de vedere al specificatiilor tehnice”

Expert parte Z___ O_____ pagina 22 ”La data vizionarii acoperisului , in august 2013, nu s-a evidentiat lipsa materialului lemnos. Dupa doi ani, in raportul de expertiza, numai expertul tehnic M________ V. apreciaza fara sa demonstreze tehnic , ca 20 % din materialul lemnos lipseste ca urmare a micsorarii dimensiunilor. Consider ca este o apreciere si nu o realitate. Prin executarea lucrarilor la acoperisul salii de festivitati a liceului, nu s-a creat vreun prejudiciu pentru beneficiar.”

Expert contabil I____ C_________:

Expertiza tehnica (pag.18)– pasaj preluat si in Rechizitoriu(pag.11-12) “Din determinarile, masuratorile si sondajele facute de expertul desemnat, in prezenta expertului parte si a persoanelor implicate in realizarea investitiei, s-au constatat urmatoarele:a)in ceea ce priveste suprafata totala a acoperisului precum si cantitatile de lucrari inscrise in proiect, fata de realitate, nu sunt diferente peste limita abaterilor admisibile”Concluzii: Lucrarile executate nu respecta ________________________________ prejudiciului va fi estimat de expertul contabil.

Dupa ce se termina ce s-a constatat impreuna cu ceilalti, expertul M________ V. conluzioneaza diferit dar nu cere lamuriri firmei executante acuzate ca a utilizat alte elemente de rezistenta ale sarpantei, nici in scris nici prin declaratii. Nici acuzarea nu solicita explicatii firmelor in acest sens. Nici UAT Cernavoda nu pretinde nimic. Aparent nu exista interes pe acest subiect. Este evident ca aceasta lipsa de interes se datoreaza tocmai faptului ca afirmatia a expertului M________ este neprobata.

Martori audiati in instanta – U________ U______, directorul liceului “Am fost prezent la receptie si din punctul meu de vedere corespundea lucrarea in totalitate”.

V_____ V_____, administrator Constil International SRL “Întrebare avocat:In perioada de garantie a lucrarii de la GSI Cernavoda societatea comerciala a primit vreo solicitare din partea beneficiarului care se incadra in garantie?Răspuns: Nu, nu am fost solicitat si nici nu au fost probleme, dar nici nu am ridicat cuantumul garantiei executiei.

Q______ Q__ – departament tehnic “Nu prea mai tin minte ce am declarat la 10 oct 2017, insa dupa ce s-a dat citire arat ca urmăream lucrarea efectuata la acoperisul salii de festivitati a Grupului Scolar Energetic Cernavoda.Întrebare av. L________: Daca in opinia martorului care a supravegheat lucrarea, efectuata la o scoala in sezon ploios, era sau nu o lucrare necesara si urgenta?Răspuns: Consider ca era urgenta. Întrebare av. L________: A constatat deficiente in executie? Răspuns:Lucrarea a fost bine executata, nu s-au mai efectuat ulterior reparatii.

Obiectivul I.1.b Sa se determine daca, prin situatiile de plata intocmite de catre cei doi executanti ai lucrarilor, nu au fost decontate de catre autoritatea contractanta ambilor executanti aceleasi cantitati (daca nu s-a facut decontare dubla). In caz afirmativ sa se stabileasca aceste cantitati de lucrari si sa se determine valoarea acestora;

Expertiza contabila – Expert I____: “Constat ca nu au fost decontate de catre autoritatea contractanta ambilor executanti aceleasi cantitati “

Obiectiv I.1.e “Sa se verifice daca lucrarile care urmau a se realizeze prin contractul si in planul anual de achizitii si daca au fost aprobate cu respectarea legislatiei financiare bugetare si daca s-au adus prejudicii bugetului unitatii administrative teritoriale Cernavoda.”

Acest Obiectiv priveste una din atributiile primarului, cea de respectare a legislatiei financiar bugetare. Respectarea acestor atributii s-a realizat.

Expertiza contabila – Expert I____ (pagina 23): “Constat ca valoarea lucrarilor care s-au realizat prin contractul nr._____/06.04.2011 au fost prevazute in lista de investitii la litera A14 “ Reabilitare acoperis sala de festivitati GSIE” si au fost aprobate cu respectarea legislatiei financiar bugetare si arat ca nu s-au adus prejudiciii bugetului UAT Cernavoda”

Martori audiati nemijlocit de catre instanta:

M____ M_____ (sef compartiment tehnic)- directorul liceului Energetic a venit și a precizat că sala de festivități se degradează datorită infiltrațiilor de apă. Am constatat că a început și mobilierul să se degradeze, dumnealui a făcut și solicitarea în scris; Inițiativa a venit de la directorul școlii. Întrebare: Tot ca specialist, ce pagubă s-a produs prin efectuarea celor două lucrări distincte? S-a produs vreo pagubă? A afectat cu ceva că au fost două lucrări? Răspuns: Nu s-a produs o pagubă, întrucât o lucrare a completat-o pe cealaltă. Apoi martorul a fost întrebat dacă Era necesar să se câștige timp? Și a răspuns că Da. Ca să se evite degradări mai ample.

H______ H________ director executiv buget contabilitate“Erau excluse situatii fara buget, la inceput de an faceam bugetul pe baza celor aduse de fiecare sef de birou, se prevedeau anumite cheltuieli, in baza carora construiam bugetul.”

S____ (Sibiseanu )Constanta “__________________ fost director pe impozite si taxe al Primariei Cernavoda, iar din 2010 am primit sarcini cu privire la acordarea vizei de control financiar preventiv. Pentru a se acorda viza verificam existenta creditelor bugetare deschise in trezorerie, adica in momentul intocmirii bugetului pentru fiecare cheltuiala in trezorerie se depuneau documentatii cu sume necesare pentru fiecare obiectiv al cheltuielii. Aveam obligatia sa ma incadrez in aceste sume.”

Expertiza extrajudiciara (Uta V______): avand specialitatea de ing. Constructor pentru constructii civile si industriale, nu face distictie ______________________________ ale unei sarpante, pentru ca popii de 15x15cm puteau fi inlocuiti cu popi cu dimensiuni de 13x13cm pentru ca preia numai compresiune si nu se aseaza direct pe placa din beton, in orice situatie este suficienta sectiunea de 13x13cm daca se introduce un numar mai mare de popi si la contravantuiri eronat proiectantul a introdus sectiunea de 15x15cm. Totodata nu observa ca la capriori sectiunea de 8x(2x8) nu poate lucra ca sectiunea 8x16 si totusi este acceptata. Sigur executantul, din diverse conditii a inlocuit elementele structurale ale sarpantei, dar era necesar consultarea proiectantului, care sigur, asa cum a indicat elementele componente, acestea n-au rezultat in urma unor calcule de rezistenta, sau putea, printr-o dispozitie de santier sa adapteze dimensiunile elementelor sarpantei la posibilitatile executantului de aprovizionare sau/si la ce elemente le are deja aprovizionate. In aceste conditii, era necesar emiterea unei note de renuntare si o nota de comanda suplimentara, poate prin marirea numarului de popi si capriori (distanta dintre ei micsorata) si nu se ajungea la astfel de situatii. De fapt expertul desemnat nu a numarat elementele lemnoase introduse in sarpanta, care probabil constata ca nu este lipsa de material lemnos si chiar daca a schimbat unele dimensiuni, prin marirea numarului de elemente unde a schimbat dimensiunile, masa lemnoasa pute fi chiar mai mare sau cel putin egala cu cea pe care proiectantul a dispus-o.

Pentru a stabili un prejudiciu, expertul desemnat trebuia sa faca un calcul pe ansamblu de lucrari si nu pe parti de elemente, pentru ca era posibil o compensare cu numarul de elemente introduse in sarpanta si cu alte lucrari executate in plus fata de oferta, cum de altfel ar fi trebuit sa fie ignifugarea lemnului de la sarpanta, operatie obligatorie la o sarpanta din lemn.

Concluzie acoperis liceu: Martorii, functionari publici implicati in verificarea cantitatilor executate si in verificarea respectarii legislatiei au declarat ca si-au indeplinit legal atributiile. Primarul a vizat spre aprobare documentele prin care functionarii au garantat indeplinirea prevederilor contractuale. Atributia de serviciu care apartinea primarului este cea legata de respectarea legislatiei finaciar contabile. Expertii contabili subliniaza ca aceasta legislatie a fost respectata si nu s-au creat prejudicii.(a se vedea extras din expertiza mai sus)

Asa zisa lipsa de material lemnos afirmata dar neprobata de expertul M________ este contrazisa de restul probatoriului. Ori probele trebuiau coroborate.

Primarul nu avea atributii tehnice (estimari, intocmire devize, verificare proiecte..) acestea fiind ale compartimentului tehnic,conform fisei postului.

Estimarea eronata care a dus la incalcarea art. 23, asa cum a constatat ANRMAP, nu este de ademenea in atributia primarului.

Intreg probatoriul administrat contrazice concluzia rechizitoriului ( ca ar fi prejudiciu valoarea intreaga a contractului , ca primarul ar fi avut reponsabilitati date de lege in sensul verificarii suplimentare a documentelor garantate de functionari ca fiind legale). Nu a afirmat nici un martor ca primarul a dat dispozitii care sa incalce vreo lege. Au fost intrebati toti martorii daca au fost determinati de B_____ B______ sa incalce vreo lege raspunsul acestora fiind negativ.

Gardul scolii nr.3

În acest caz, autoritatea contractantă U.A.T. Cernavodă a încheiat două contracte cu două societăți comerciale diferite, pentru a realiza două lucrări diferite din punct de vedre tehnic, respectiv :

- partea de panouri metalice contract nr. _____/29.08.2011 încheiat cu _______________.

- parte de zidărie contract nr. _____/23.09.2011 încheiat cu _______________.

În plus rechizitoriul a caracterizat la pagina 18 a actului de sesizare cele două lucrări ca fiind COMPLEMENTARE, adică se completează una pe cealaltă.Fără îndoială că lucrul cu metalul este diferit de lucrul de zidărie, astfel calificarea personalului și expertiza este diferită iar societățile mici din localitatea Cernavodă de regulă nu dispun de personal pentru a acoperi o lucrare complexă. Faptic, în măsura în care o singură societate comercială ar fi contractat o astfel de lucrare complexă care să includă după cum sugerează autorul rechizitoriului și partea de zidărie și partea metalică, este posibil să fi subcontractat una din lucrări și astfel la fel de posibil să fi rezultat un preț total mai mare.(fapt afirmat de martora Drobota M_______)

Expertize:

Obiectivele I.2.a. si I.2.c Legate de realizarea lucrarilor conform proiectului, caietului de sarcini si documentatiei de ofertare si daca au fost respectate etapele de executie a lucrarilor; (respectarea acestor detalii tehnice, verificarea in teren, receptia, bun de plata pe factura platita, verificarea documentatiei ce sta la baza platii – nu sunt atributii de serviciu ale primarului ). Nu s-a incalcat in niciun fel legea dupa cum rezulta din probele administrate.

Expertiza contabila: Expert Z___ O_____ pag.24-25 “Documentatia de ofertare a AD P____ SRL corespunde capitolelor din caietul de sarcini. Lucrarile si etapele de executie au fost respectate cu observatiile de la punctul c.”

Expertiza tehnica: Expert M________ V. pag.17

Desi afirma ca nu sunt diferente cantitative semnificative, Expertul se contrazice pe aceeasi pagina afirmand ca nu ii place lucrarea in integralitate. Obiectivul ii cerea valoarea lucrarilor neexecutate dar trage alte concluzii nefundamentate pe situatia din teren asa cum a constatat-o alaturi de ceilalti experti la fata locului.

La fel ca si in cazul acoperisului liceului, nici expertul M________, nici procurorul, nici UAT Cernavoda nu solicita clarificari constructorilor despre asa zisa lipsa.

Expertiza extrajudiciara (Uta V______):

Autoritatea contractanta nu a “divizat” contractul de achizitie publica si sunt doua lucrari distincte, cu profil distinct, tehnologie distincta si specialitati diferite.

Contractele au fost incheiate in etape diferite, la date diferite si pentru fiecare lucrare in parte s-a respectat prevederile OUG nr.34/2006 privind atribuirea contractelor de achizitie publica (vezi articolul 19…………….

Toate concluziile expertului desemnat sunt eronate, se pare cu buna stiinta…………………

Expertul desemnat la punctul A mentioneaza: “Ca urmare a masuratorilor efectuate la fata locului, comparativ cu cantitatile de lucrari si incadrarile inscrise in situatiile de plata intocmite de _______________ la datele 29.08.2011 si 15.09.2011, nu rezulta diferente cantitative semnificative”.

Din punct de vedere calitativ expertul face o ________ observatii, numai ca observatiile sunt facute dupa cca. 2 ani de la finalizarea lucrarilor si perioada de garantie a fost de 12 luni, deci lucrarea a iesit din garantie si toate degradarile care au aparut pot fi considerate normale.

Este greu de crezut ca din cateva sondaje efectuate expertul a avut posibilitatea sa constate ca nu s-a respectat unele normative (NE001-96 “Normativul privind executarea tencuielilor umede groase si subtiri”).

La punctul B pe langa faptul ca presupune ca nu s-au montat 22 de panouri, care poate fi un adevar, dar asa cum n-a cotat doua laturi ale imprejmuirii tot atat de bine este posibil ca numaratoarea sa fie gresita si atunci valoarea incasata necuvenit sa fie doar o ipoteza. Din releveul unui panou conform plansa 2.c.2.2, dimensiunile sunt 1,84m x1,35m si atunci lungimea medie de 148,75ml : 1,84m = 80,84, adica 81 de panouri si nu 78, de unde rezulta ca sunt 19 panouri x 579,20lei/buc =11.004,8lei +24% x 11.004,8 =13.645,96 lei.

Din masuratorile efectuate de expert se constata ca panourile metalice au diferite dimensiuni (latimi) cuprinse ___________ si 1,4 m, cel relevat este de 1,84 x1,35 m si nu se regaseste aceasta dimensiune la niciun panou masurat si atunci cum se poate conta pe scenariile (concluziile) expertului desemnat. Se pune inrebarea, cum poate sa coste un panou de 3,2 ml la fel cu un panou de 1,4m.

____________________ ramane o distanta constanta de 10cm, probabil 5+5cm pentru fiecare parte. Legatura se face prin alte elemente metalice (material) care implica costuri si atunci pentru a stabili daca exista o decontare in plus era necesar ca dl expert sa refaca intreg devizul cu cuantificarea fiecarei operatii. “Goana” dupa a stabili un prejudiciu la facut pe expertul desemnat sa faca erori, care evident trebuie indreptate.

Din releveul intocmit conform anexa 2.c.2.1, unde a redat conturul imprejmuirii gardului, pe doua laturi nu s-a cotat cele doua lungimi, care intreg conturul are lungimea de 268,10ml si nu 205,0ml cat a considerat expertul (_______________________,30, _______________________ 70,95, ___________________,75, _______________________>

Aprecierile cu privire la tehnologiile aplicate fac doar unele supozitii.

Expertiza contabila

Martori instanta:

Dedita G_______ –_______________________. M_____:A participat efectiv la recepția lucrării? Răspuns: Nu, am avut o persoană delegată care se ocupa de predarea și primirea gardului respectiv. Întrebare av. M_____: Persoana delegată a relatat că au existat deficiențe la recepție?

Răspuns: Nu. Întrebare av. M_____: Când a aflat că lucrarea nu conținea numărul de panouri de gard care erau trecute în caietul de sarcini? Răspuns: Am primit o adresă de la poliție prin care s-a cerut elucidarea situației. Întrebare av. M_____: La momentul la care, după ce a realizat lucrarea, a fost conștient că lipsește ceva din ea? Răspuns: Din punctul meu de vedere acea lucrare a fost executată corect, în baza contractului de prestări servicii și în baza devizului de ofertă pe care l-am prezentat și nu a existat nici o lipsă a panourilor, ținând cont de contractul încheiat.

Nu o cunoșteam pe B_____ B______. Nu m-am întâlnit cu dumneai înainte de semnarea contractului, ne-am întâlnit cam de două ori după aceea, dar nu înainte de achiziționarea lucrării.

Iorcea A_____ –AD P____ Întrebare av. L________:A fost ceva diferit la modul in care s-a incheiat contractul acesta fata de contractele din alti ani, ca procedura de achizitie, ca relatie contractuala?Răspuns: Nu, nu a fost nicio diferenta, toate urmand procedura legala de contractare. Întrebare av. M_____: Ati afirmat ca ati participat la lucrare, cineva din comisie a facut observatii sau a contestat calitatea lucrarii? Răspuns: Da, imi amintesc ca s-a facut o observatie, nu retin exact și am transmis subantreprenorului sa remedieze deficienta. Întrebare av. M_____: A participat B_____ B______ la receptia lucrarii in mod personal?Răspuns: Pentru receptie era desemnata o comisie. Nu a participat primarul.

Concluzii Reparatii Gardul Scolii 3:

Martorii, functionari publici implicati in verificarea cantitatilor executate si in verificarea respectarii legislatiei au declarat ca si-au indeplinit legal atributiile. Primarul a vizat spre aprobare documentele prin care functionarii au garantat indeplinirea prevederilor contractuale. Atributia de serviciu care apartinea primarului este cea legata de respectarea legislatiei finaciar contabile. Expertii subliniaza ca aceasta legislatie a fost respectata si nu s-au creat prejudicii.

Asa zisa lipsa de panouri metalice afirmata dar neprobata de expertul M________ este contrazisa de restul probatoriului - martori functionari publici implicate directi in operatiunile respective sau administratorii firmelor, inscrisuri. Ori probele trebuiau coroborate.

Primarul nu avea atributii tehnice (estimari, intocmire devize, verificare proiecte..) acestea fiind ale compartimentului tehnic,conform fisei postului si nici nu a fost implicat direct in vreuna din operatiunile mentionate.

Estimarea eronata care a dus la incalcarea art. 23, asa cum a constatat ANRMAP, nu este de ademenea in atributia primarului.

Intreg probatoriul administrat contrazice concluzia rechizitoriului ( ca ar fi prejudiciu valoarea intreaga a contractului , ca primarul ar fi avut reponsabilitati date de lege in sensul verificarii suplimentare a documentelor garantate de functionari ca fiind legale). Firmele nu au fost intrebate referitor la posibilele lipsuri, ca fiind primele responsabile. Nu a afirmat nici un martor ca primarul a dat dispozitii care sa incalce vreo lege. Au fost intrebati toti martorii daca au fost determinati de B_____ B______ sa incalce vreo lege raspunsul acestora fiind negativ.

Toate lucrarile asumate prin contracte au fost necesare, executate, receptionate de UAT prin comisiile de receptie, avand B__ de plata din partea sefilor compartimentului tehnic de specialitate.

Platile efectuate ca si contravaloare a lucrarilor sunt perfect legale, respectand si conditia incadrarii in bugetul aprobat si planul de achizitii anual.

Persoanele implicate direct, conform atributiilor legale in initierea si derularea contractelor sunt evidentiate in expertiza contabila si evident in inscrisurile din dosar.

Primarul este persoana care a aprobat toate documentele intocmite de cei de mai sus asa cum prevede legea, dar fara a avea atributii suplimentare de verificare a acestora. OG 119/1999 interzice aducerea la aprobare a documentelor care nu respecta prevederile legale. Deci acestea au fost perfect legale, fiind aprobate.

Constrângerile de ordin tehnic privind punctele de alimentare au determinat în mod obiectiv efectuarea a 3 lucrări diferite, după cum a arătat și martorul Y____ Y___ în declarația din data de 04.03.2020 - Întrebare av : În ce măsură sursa de alimentare cu energie, respectiv constrângerile tehnice ale sursei de alimentare pot face ca lucrarile să fie diferite în funcție de sursă?Răspuns : În oraș așa cum este amplasat, sursele erau diferite, nu era o singură sursă. În principiu diferă de la una la alta, pentru că dacă alimentarea se face dintr-un punct aferent unui post de transformare ce se afla la o distanta mai mare de amplasamentul retelei, costurile sunt diferite fata de amplasarea unei retele de iluminat langa reteau existenta de alimentare

Inițiativa de a întocmi 3 referate de necesitate distincte a aparținut martorei în calitate de funcținar de resort, nicidecum inculpatei, despre care a afirmat în mod direct martora S______ (Cotigi) G________ că Am intocmit referate pentru că cu asta se ocupa un functionar public..Au fost ședințe în sala de consiliu unde participau proiectanți, constructorul, funcționarii publici de la biroul achiziții, respectiv toate părtile implicate .

În plus, martorul Y____ Y___ a evidențiat faptul că societatea pe care o reprezenta nu a ajuns să efectueze nici una din aceste lucrări, deoarece în mod curent practică prețuri mai mari decât societatea selectată de autoritatea contractantă Întrebare av.:Din ce motiv crede că societatea Elcomex nu a fost aleasă să efectueze lucrarea ci a fost aleasă altă societate? Răspuns: Probabil din cauza prețului .Întrebare av.: Apreciați că preturile dvs erau mai mari pe piață decât ale altor societăti? Răspuns: În general DA, societătile care lucrau cu ENEL aveau prețuri mai mici decat cele din piata, le negociau direct cu ENEL ul. (aici se incadra Electriconst SRL ca subcontractor al ENEL)

Se observă astfel foarte clar că autoritatea contractantă a ales pentru fiecare contract societatea care a oferit prețul cel mai mic, însă chiar și în aceste condiții în opinia autorului rechizitoriului fapta constituie infracțiune.

În plus, martora I_____ I_____, audiată la data de 09.01.2019 și-a asumat în mod direct și fără nici o implicare a Primarului semnarea celor 3 contracte, respectiv Arăt că am semnat contracte cu ______________________ care au desfasurat lucrari de cablare cu cabluri de iluminat in centrul orasului. Pe aceste contracte nu a semnat nimeni inaintea mea, imi amintesc ca eu am semnat aceste contracte, cred ca doua contracte au fost cu aceasta societate si se refereau la trasarea de cabluri pana la ___________________ unul de la _____________________ la sensul giratoriu de pe ________________________ pentru contracte au fost diferite, iar cand veneau la vizat contractele aveau viza CFP.

Totodată, martora a răspuns în mod explicit la întrebările adresate cu privire la această lucrare de domnul procuror, respectiv În condițiile în care era vorba de o singură stradă, nu era firesc să existe un singur contract? Răspuns: Am întrebat și mi s-a explicat ca erau două coduri CPV, care se dau în baza legii achiziției, se alocau coduri care denumeau tipul lucrarii, era atributul achizitiilor. Explicatia mi-a fost data de doamna C_______.

În concluzie sub aspectul acestei acuzații, în urma administrării probelor a rezultat că referatele de necesitate au fost întocmite de martora S______ (Cotigi) G________ care niciodată nu a fost cercetată penal, iar lucrările au fost efectuate de către societatea comercială care a oferit prețul cel mai redus. Această stare de fapt arată diligență și grijă pentru banul public, nu constituie infracțiune și în nici un caz nu poate fi în mod rațional imputată penal ocupantului de la acel moment al funcției de primar.

Lucrarile au fost absolut necesare, nimic din probatoriu nu sustine contrariul. Expertizele atat cele tehnice cat si cele contabile sustin ca lucrarile au fost executate si nu lipseste vreun element care sa conduca la ideea de paguba.

Intreg probatoriul sustine ca lucrarile au fost exectuate in integralitate.

Martorii au recunoscut implicarea fiecaruia in initierea si derularea acestor contracte conform fisei postului si prevederilor legale.

Primarul nu a avut alte responsabilitati in afara aprobarii documentelor realizate de functionarii publici, in conditiile garantarii de catre acestia ca procedurile au fost reale si legale.

Acuzația de la pagina 73 din rechizitoriu, în sensul că inculpata ar fi semnat contractele nr. _____/25.11.2011și _____/25.11.2011 având ca obiect lucrări de decopertare și recuperare piatră și stabilizare a solului cu piatră spartă, lucrările fiind încredințate direct deși ar fi trebuit aplicată o altă procedură prev. de OUG 34/2006.

Conform atribuțiilor de seriviciu, martora S______ (Cotigi) G________ a urmărit efectuarea lucrărilor la Centrul Civic ce fac obiectul prezentei acuzații. Martora a explicitat în fața instanței de judecată că a pus viza bun de plată pe facturile aferente , a făcut parte din comisia de recepție a lucrărilor și nu a fost constatată nici o lipsă sau problemă în acest sens:

Întrebare av.: Dacă martora a pus viza bun de plată pe facturile aferente contractului reabilitare centru civic?Răspuns: Da, am pus viza pentru că lucrările au fost conform devizelor de lucrări, executate în teren, în colaborare cu dirigintele de șantier.

Întrebare av.: A facut parte din comisia de receptie a lucrarilor?Răspuns: Am facut parte din comisie.Întrebare av.: Comisia de recepție a semnalat lipsuri cantitative sau de orice fel? Răspuns: In urma verificarilor in teren nu s-a constatat nici o lipsăÎntrebare av.: Dacă primarul făcea parte din comisiile de recepție sau avea atribuții in vederea verificării personale a calitatii și cantitatii lucrarilor astfel cum preciza comisia de receptie?

Răspuns: Nu avea calitatea de a măsura cantitativ lucrarile, cel care avea in atribuție consider că era dirigintele de șantier cu care încheiasem contract de prestări servicii.

Martorul X_______ X_________, reprezentantul __________________________ la data de 08.01.2020 a confirmat caracterul urgent și neprevăzut al lucrării ce a efectuat-o, respectiv Îmi amintesc că era o lucrare de consolidare datorită faptului ca la acel moment era o pânză freatică, băltea apa și se punea în primejdie clădirea primariei.

Afirmatia ca valoarea celor doua contracte este prejudiciu nu este bazata pe nici un probatoriu.

In plus, derularea acestor contracte nu sunt in legatura cu sarcinile de serviciu ale primarului B______ B_____. Persoanele care au participat direct la derularea lor sunt functionarii audiati ca martori si administratorii firmelor, tot martori desi daca am duce rationamentul procurorului pana la capat acesti administrator ar fi trebuit sa fie incriminati pentru folos necuvenit.

Exista situatii de plata aferente fantanilor semnate de catre sef birou tehnic investitii Cotigi G________ si liste lunare cu echipamentele tehnologice achizitionate semnate de catre diriginte de santier B_____ I__ care au verificat ca nu s-a decontat mai mult decat s-a ofertat.

Deci modificarea formei fantanilor s-a facut conform legii prin dispozitie de santier si act aditional la contract. Nici dispozitia de santier nici actul aditional nu le intocmeste si nu le verifica tehnic sau finaciar, prin deviz estimativ, primarul. Nu sunt atributii de serviciu ale primarului.

Expertiza tehnica – expert M________ V.- Singura afirmatie pe care procurorul o preia de la expertul tehnic M________, o afirmatie contrara legii ea insasi, este ca prejudiciul este adaosul comercial al contractorul aplicat la produsele subcontractorului ! Cine si ce lege s-a incalcat aici ? Total neclar. Fantanile au fost executate si platite. Expertul nu a evidentiat desi a verificat cu mare atentie vreo lipsa din echipamente sau din lucrari. A afirmat ca modificarea formei fantinilor a dus la modificarea valorii acestora ( si martorii in cauza l-au contrazis, documentele de asemenea, expertiza extrajudiciara) dar pentru ca nu a putut motiva aceasta afirmatie a facut o alta care nu are nici o legatura cu prima: Adaosul comercial practicat de Macrotech la produsele Aqua este prea mare ( desi asa fusese licitat, nu era nici mai mare nici mai mic).

Martori instanta D_____ R_______ - __________________. Întrebare av. M_____: Ați scos din vreuna din fântânile montate la Cernavodă vreo componentă, față de ceea ce s-a contractat? Răspuns: Nu.

Întrebare av. M_____: Ați participat personal la recepția celor trei fântâni, funcționau la momentul recepționării?Răspuns:Da, ele funcționau. Din câte îmi amintesc, am participat la o recepție, dar nu-mi aminesc dacă finală sau parțială, dar la recepția finală erau funcționale.

Întrebare av. M_____: Ce obiect de activitate avea ______________________: Același ca și acum, lucrări de instalații și de construcții, achiziționam produse și le și montam.

Martor ______ ____ (administratorul firmei care a contractat cu UAT Cernavoda realizarea fantanilor arteziene si a altor obiecte de mobilier urban – Macrotech) Întrebare av. M_____: În ce au constat lucrările realizate la Primăria Cernavodă? Răspuns: Partea de dotări mobilier urban. Întrebare av. M_____: La furnizarea acestui mobilier urban, practicați adaos comercial? Răspuns: Da, acesta este obiectul societății. Întrebare av. M_____: S-a modificat valoarea fântânilor datorită modificării proiectului? Răspuns: Din ce știu eu, nu, doar forma.

Expertiza tehnica extrajudiciara – expert Uta V______ (depusa la dosarul cauzei)

Dupa cum arata si descrierea fantanii mari, dimensiunea de 10 m se refera la diametrul exterior al pavajului de granit. Fantana mare nu a suferit modificari constructive care sa determine modificari de costuri. Acest lucru rezulta si din faptul ca aditionalele ______________________________ SRL si Aqua Design SRL au fost semnate chiar dupa receptia fantanii mari (act additional 1/16.01.2012 si Act Aditional 2/01.03.2012). Chiar cuprinsul actelor aditionale nu face nici o referire la fantana mare (care a ramas conform contractului initial ____________________ de 27.09.2012) cid oar la modificari arhitectonice si de structura rezultate din spargerea celor 2 fantani mici in patru.

Fantana arteziana mare a fost facturata catre primarie in data de 25.11.2011, fantana mica 2 in data de 25.04.2012, fantana mica 3 in data de 14.05.2012.

In Anexa 4.a.16 la raportul de expertiza al domnului M________ sunt enumerate toate lucrarile decontate de Aqua Design SRL catre Macrotech Business Group SRL cu mentiunea expertului ca aceleasi lucrari si echipamente le-a facturat si Macrotech catree primaria Cernavoda.

Deci Macrotech nu a facturat ceva suplimentar decat a avut in contractual initial si nici Aqua nu a executat mai putin decat in contractual initial (semnat inainte de Dispozitia de santier nr.1/8.12.2011 carea modificat forma din patrata de 14x14 in rotunda de 10 m).

In Anexele 4.a.17 si 4.a.18 sunt lucrarile executate si decontate de Aqua Design SRL la fantana 2 si respectiv 3, in lunile aprilie, respectiv mai 2012 catre Macrotech.

Expertul desemnat nu a evidentiat in nici una din aceste anexe foarte detaliate daca lipseste ceva din oferta initiala catre primarie, si nici nu a constatat.

Eroarea expertului desemnat, prin care ajunge la concluzia gresita ca ar exista un prejudiciu la executia fantanilor arteziene, pleaca de la interpretarea devizului general a lucrarii de Reabilitare a Centrului Civic.

Din centralizatorul valoric al lucrarilor, din oferta executantului, rezulta:

1.Desfaceri si demolari 81.368,70 lei

2. Pavaj pietonal si auto 1.562.147,43 lei

3. Mobilier urban, executie fantani, iluminat public 159.010,24 lei

4. Utilaje si echipamente tehnologice 1.811.727 lei

Valoare totala fata TVA 3.614.253,85 lei

In formularul F2 – Centralizatorul cheltuielilor pe categorii de obiecte, in suma totala de 1.802.526,37 lei apar doar pozitiile 1, 2 si 3 de mai sus, Utilajele si echipamentele tehnologice (pozitia 4) nu este in F2 ci in Formularul F4”Lista cu cantitatile de utilaje si echipamente tehnologice – inclusive dotari). Astfel, lista din F4 este o lista de produse care nu __________________ deviz, pentru acestea executantul nu a calculat profit, chltuieli directe si indirecte.

In aceasta Lista (F4) __________________________ mare si cele 2 fantani mici ca echipamente unitare si cu preturi unitare (ca pentru orice produs). Lucrarile de montaj ale acestor fantani (fiind lucrari)se regasesc la pozitia 3 de mai sus “Executie fantani” sub forma de devize de lucrari.

Expertul desemnat considera ca fantana mare si cele mici, ca si echipamente in sine, ar fi trebuit sa fie trecute in deviz de catre Macrotech, cu aceeasi suma cu care le-a livrat AQUA Design sic el mult sa poarte aceeasi cota de profit de 6 % ca in cazul lucrarilor de montaj.

Prima eroare este ca ele nu au fost asa ofertate, licitate si contractate. Deci nu se poate calcula un prejudiciu plecand de la o premise falsa. S-a executat, receptionat si platit asa cum s-a contractat.

A doua eroare este ca si daca s-ar fi introdus in devizul de lucrari echipamentele celor trei fantani rezultatul ar fi fost asemanator. Introducerea unui echipament in deviz nu este facut de regula la acelasi prêt cu care a fost cumparat (aceste preturi de obicei se negociaza mai ales la cantitati mari, se obtin discounturi iar la final antreprenorul lasa un prêt apropiat de cel de piata pentru a fi competitive in cadrul procedurii de achizitie).

Antreprenorul, pentru orice contract de subantrepriza, are cheltuieli de management pentru ca lucrarile sunt urmarite de Antreprenor, relatia cu beneficiarul este facuta de acesta. Pentru aceste servicii comisionul, de regula este pana la 20%. Antreprenorul se oblige sa-I asigure si organizarea de santier, care este de regula 2% din valoarea lucrarii. Mai apar in deviz cheltuielile indirect 10% si profit 6%). Ar fi aproximativ vorba de un cumulate de 38 % daca raman preturile AQUA in devizul final catee primarie.

Ori din calculele prezentate de expertul desemnat rezulta astfel:

In Anexa 4.f.4 fantana mare si cele doua fantani mici au fost ofertate si facturate Primariei Cernavoda cu suma de 940.826,48 lei fara TVA. La randul sau Macrotech Business Group SRL are incheiat un contract cu Aqua Design SRL in suma finala de 665.316,84 lei fara TVA. Deci un adios cumulate de 41,4% ceea ce este in limitele practicate de antreprenori dupa cum am aratat mai sus, daca consideram un adios commercial la echipamente de 3,4 %.

Atat timp cat expertul desemnat nu a identificat echipamente lipsa, desi le-a detaliat foarte précis pe cele puse in opera, nu se pune problema existentei vreunui prejudiciu.

Mai mult, nici ipoteza incarcarii preturilor licitate si contractate la preturile echipamentelor de la fantanile arteziene nu este corecta dupa cum am aratat mai sus. Adaosurile si profitul sunt in normele unanim acceptate in materie de constructii.

Nu se poate calcula un prejudiciu plecand de la o premisa falsa. S-a executat, receptionat si platit asa cum s-a contractat.(concluziile expertului)

Dintr-o altă perspectivă sub acest aspect, la filele 71-74 din rechizitoriu autorul acestuia a reținut faptul că prețul contractelor ar reprezenta un folos necuvenit pentru agenții economici, însă a omis să procedeze la efectuarea de acte de urmărire penală față de aceștia pentru presupusul folos necuvenit. Ori, actele descrise de autorul rechizitoriului, presupus a fi fost săvârșite de agenții economici corespund tipicității penale a complicității însă deși legea obligă la efectuarea actelor de cercetare penală.Firmele Contractoare nu au fost incriminate si nici macar intrebate spre a da socoteala despre presupusul prejudiciu si presupusul folos necuvenit.

In ceea ce priveste constituirea de parte civila, dupa cum se poate observa, UAT Cernavoda nu a putut sa estimeze un prejudiciu si sa precizeze valoarea acestuia rezumandu-se sa arate ca se va constitui parte civila cu suma ce rezulta din expertiza pe care o va dispune instanta (HCL nr.382/20.12.2017).

“Art.1. A_______ A____________ A__________ A________, reprezentata prin Primar, se constituie parte civila in dosarul nr.317/P/2016, cu suma stabilita de instanta, in baza unui raport emis de un expert numit de instanta la cererea partii.”

UAT nu a solicitat nici o expertiza in instanta.

Partea civila nu a suferit niciun prejudiciu ca urmare a executarii contractelor si, impotriva evidentei, a ales totusi aceasta maniera de a se manifesta cu privire la solicitarea DNA de constituire parte civila in cauza de fata.

Sub aspectul laturii obiective a infracțiunii de abuz în serviciu, constând în paguba produsă, organul de urmărire penală a reținut pentru toate cele 6 acte materiale faptul că paguba ar fi egală cu valoarea totală a lucrărilor. Per a contrario, dacă lucrările ar fi fost efectuate și recepționate iar Unitatea Administratriv Teritorială ar fi refuzat plata, aceasta ar fi fost situația legal acceptată de organul de urmărire penală, ceea ce este nu doar ilogic, ci și nelegal cel puțin din punct de vedere civil (răspunderea contractuală).

În plus, din perspectivă civilă, Orașul Cernavodă nu a solicitat niciodată în fața instanței civile recuperarea sumelor presupus a fi fost foloase necuvenite ale societăților comerciale.

In opinia clar exprimată a rechizitoriului, valoarea pagubei produse prin presupusa săvârșire a infracțiunii prev. de art. 13 ind.2 din Legea nr. 78/2000 constă în prețurile totale cumulate, plătite de A_______ A____________ Teritorială Cernavodă pentru lucrările care au fost efectuate de agenții economici, recepționate de comisiile de recepție anume desemnate și înregistrate în patrimoniul orașului.

Avand in vedere toate considerentele expuse in precedent tribunalul reține că se impune achitarea inculpatei in temeiul art. 396 alin 5 CPP raportat la art. 16 alin 1 lit. c pentru infractiunea de abuz in serviciu prevazuta de art. 297 alin 1 cod pen. raportat la art.13 ind.2 Lg. 78/2000 deoarece nu există probe că inculpata a săvârșit infracțiunea.

Față de aceste considerente :

În baza art. 16 alin.1 lit.c c.p.p. rap la art. 396 alin.5 c.p.p. ;

Va dispune achitarea inculpatei B_____ B______, identificată prin CNP _____________, fiica lui S____ și E____, născută la data de 24.08.1966 în _____________________________, posesoare a CI ________ nr ______, domiciliată în orașul Cernavodă, ______________________. 19, jud. C________, cetățean roman, studii superioare, consilier local al orașului Cernavodă, fără obligații militare, căsătorită, fără antecedente penale, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu în formă continuată, faptă prevăzută de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 din Codul Penal cu aplicarea art. 35 alin.1 din Codul Penal (6 acte materiale) din Codul Penal, deoarece nu există probe că aceasta a săvârșit infracțiunile.

Va dispune ridicarea măsurii sechestrului asigurator asupra bunurilor inculpatei B_____ B______ instituit prin ordonanța nr. 5375/P/2011 din data de 25 iunie 2013 a Parchetului de pe lângă Judecătoria Medgidia și anume: cotă de 1/2 din imobilul situat în orașul Cernavodă, ______________________ 24, jud. C________, format din teren și construcție, cu valoare impozabilă 355.910,65 lei, neînscris în cartea funciară și cotă de 1/2 din imobilul situat în orașul Cernavodă, identificat cu adresa ___________________________________, jud. C________, nr cadastral alocat _____, înscris în cartea funciară _____, format din teren și construcție, cu valoare impozabilă 260.969,8 lei , la rămânerea definitivă a prezentei hotărâri.

În cauză nu au fost luate măsuri preventive.

În baza art. 273 c.p.p. ;

Cheltuielile judiciare vor rămâne în sarcina statului.

PENTRU ACESTE MOTIVE

ÎN NUMELE LEGII

HOTĂRĂȘTE:

În baza art. 16 alin.1 lit.c c.p.p. rap la art. 396 alin.5 c.p.p. ;

Dispune achitarea inculpatei B_____ B______, identificată prin CNP _____________, fiica lui S____ și E____, născută la data de 24.08.1966 în _____________________________, posesoare a CI ________ nr ______, domiciliată în orașul Cernavodă, ______________________. 19, jud. C________, cetățean roman, studii superioare, consilier local al orașului Cernavodă, fără obligații militare, căsătorită, fără antecedente penale, pentru săvârșirea infracțiunii de abuz în serviciu în formă continuată, faptă prevăzută de art. 132 din Legea nr. 78/2000 raportat la art. 297 alin.1 din Codul Penal cu aplicarea art. 35 alin.1 din Codul Penal (6 acte materiale) din Codul Penal, deoarece nu există probe că aceasta a săvârșit infracțiunile.

Dispune ridicarea măsurii sechestrului asigurator asupra bunurilor inculpatei B_____ B______ instituit prin ordonanța nr. 5375/P/2011 din data de 25 iunie 2013 a Parchetului de pe lângă Judecătoria Medgidia și anume: cotă de 1/2 din imobilul situat în orașul Cernavodă, ______________________ 24, jud. C________, format din teren și construcție, cu valoare impozabilă 355.910,65 lei, neînscris în cartea funciară și cotă de 1/2 din imobilul situat în orașul Cernavodă, identificat cu adresa _____________________________ lot 3, jud. C________, nr cadastral alocat _____, înscris în cartea funciară _____, format din teren și construcție, cu valoare impozabilă 260.969,8 lei , la rămânerea definitivă a prezentei hotărâri.

În cauză nu au fost luate măsuri preventive.

În baza art. 273 c.p.p. ;

Cheltuielile judiciare rămân în sarcina statului.

Cu apel.

Pronunțată astăzi , 09.06.2021, în ședință publică.